1906. évi február 12-éről, március 7-éről és 22-éről. 
53 
céljából a kereskedelem üzemének, szállítóképességének foko- 
zására a technika vívmányait gyakorlatilag értékesíti. Különös 
fontosságú a forgalmi eszközök fejlesztése, tökéletesbitése. A 
tömegáru forgalom legrégibb, leghivatottabb eszközlője a vizi- 
út. Megkülömböztetünk természetes és mesterséges viziutakat. 
Utóbbiakhoz a csatornázott folyók és hajózócsatornák tartoznak. 
A csatornázás útján való haj ózható váte vés nagy esésű és kis 
viztömegű folyókon dívik. A kivánt hajózó vizmélység vizfel- 
torlasztással érhető el. Az erre való berendezés a duzzasztó mű 
és kamara zsilip. A folyók csatornázással való hajózhatóvá- 
tevésének módja francia eredetű. Első Ízben 1834. évben épí- 
tették a felső Yonnenon mozgó szerkezetű duzzasztó művet. 
A csatornázás rendszere a külföldön egyre terjed. Hazánkban 
a hármas Körös és Béga folyók alsó szakaszait csatornázzák. 
A hol a folyócsatornázás nem alkalmazható, de hajózóút léte- 
sítendő, hajózócsatornát építenek. A hajózócsatornák eredete az 
ókorba tehető és az öntözőcsatornákból fejlődtek. Jelentőséget 
azonban hajózócsatorna csak a kamarazsilip feltalálása óta nyert. 
Műszaki és gazdasági szempontból fontos a hajózócsatorna 
nyomvonalának megválasztása. Tekintettel kell lenni a telep- 
viszonyokra és a vidék forgalmi gócpontjaira, ipari telepeire. 
A hajózócsatorna üzemvizmennyiségének biztosítása különösen 
hegyi vidéken okoz nagy gondot, sok esetben költséges beren- 
dezést igényel. A hajózócsatornák építése a vasutak nagy ver- 
sengése dacára egyre terjed. Németország hatalmas közgazda- 
sági fejlődésének egyik leghathatósabb tényezője kifejlett vízi- 
úthálózata. Ausztria okulván a példán, nagyszabású csatorna 
hálózatot tervez. Hazánkban a Dunát a Tiszával összekötő 
Ferenc csatorna és a Béga csatorna van üzemben. Mindkettő 
csak alárendelt jelentőségű. Készítettek számos nagy jelentő- 
ségű csatornatervet, melyek megvalósítása esetén Magyarország 
is nagyszabású viziúthálózat birtokába jutna. Legnevezetesebb 
hajózócsatornák; az 1869-ben befejezett Suez csatorna, az 
1890-ben befejezett pétervár-kronstadti csatorna, az 1893-ban 
befejezett korintusi csatorna, az 1894-ben befejezett Manches- 
teri csatorna, az 1895-ben befejezett Vilmos császár csatorna, 
az 1900 év óta forgalomban levő Elba-Tráva csatorna és az 
észak-amerikai tavakat összekötő nagy hajózócsatornák. A ten- 
