56 
illési jegyzőkönyvek. 
zási idényben sekély. A hajózás szempontjából való folyam- 
szabályozás eddigelé csak a meglévő viziutak karbantartására 
szorítkozott, inig új viziutak létesítését sem eszközölték. Az 
eddigelé gőzhajóval járható viziútak hossza 2309 km. Darányi 
Ignác volt földmivelésügyi miniszter a viziutak közgazdasági 
jelentőségét méltatva, hazánk folyóinak hajózás szempontjából 
való tanulmányozását rendelte volt el. A megejtett tanulmány 
19 viziútra terjedt ki. Ezen új viziutak hossza 2200 km., építő 
költségük 400 millió korona. A legfontosabbak a Morva, Vág, 
Rába, Sió, Kulpa, Sajó, Maros menti viziutak, a Körös-Számos 
átlós csatorna, a Budapest-szolnoki hajózó csatorna és a buda- 
pesti övcsatorna. Előadó ezek tervezetét röviden ismertette 
l'izen viziutak kiépítésével liazánk viziuthálózata lényegesen 
gyarapodnék s a hazai tömegárúforgalom hivatott eszközlőjévé 
válnék. Közgazdasági jelentősége szembeötlő. Gazdasági viszo- 
nyaink kialakulására kiváló fontosságú az Adriával való össze- 
köttetés. Tervezik Fiúmét hajózóút útján Budapesttel összekötni. 
Előadó ezen nyomvonal mellett egV Bosznia Hercegovinán át 
a dalmát partokhoz vezetendő viziút irányvonalának tanulmá- 
nyozását is javasolja. Nézete szerint Magyarország tengeri 
uralmának, vagyonosodásának kulasa a dalmát kikötők bírása. 
Ennek helyességét már elődeink is felismerték s Dalmáciát 
birtokba is vették. A kialakult közjogi viszonyok következtében 
Dalmácia ma Ausztria birtokában van, azt ma visszaadni vona- 
kódik, sőt annak nagy gazdasági jelentőségét értékelve, azt 
újabb és újabb tengeri és szárazföldi összeköttetések létesítésével 
magához kapcsolja. Hazánk érdekei megkívánják, hogy Dalmácia 
mielőbb visszacsatoltassék. Fontos gazdasági tényező a forgalmi 
és kereskedelmi kikötő. Igazolják ezt a németországi kikötők, 
melyeknek nagyarányú árúforgahna Németország hatalmas 
közgazdasági fejlődéséről is tanúságot tesz. Hazánkban forgalmi 
kereskedelmi kikötő nincsen. Hazánk viziútforgalma alig fejlődik, 
minek okát az előadó sajátos gazdasági viszonyainkban, Ausz- 
triától való függő állapotunkban s így gyári iparunk fejletlen- 
ségében, továbbá vasúti forgalmunk túltengésében s viziút háló- 
zatunk tökéletlen voltában találja. Sajnos jelenlegi közjogi 
viszonyaink mellett ezen visszás állapot megváltozása alig 
remélhető. — Az előadás befejeztével a nagyszámú közönség 
