8 
Dr. Oberschall Pál. 
slb.) A sárgásfehér szinű pók, a T h o m i s u s c i t r e u s, 
melyet Wallace figyelt meg, a növénynek, melyen tartózkodni 
szokott, a Viburnum lan tanának bimbóihoz hasonlít. 
Az Or Cilidéi a virágaihoz, melyek között él, hasonló színben 
és alakban egy indiai M a n t i s (H y m e n o p u s b i c o r n i s). 
Egy formozai denevér faj (K e r i v o u 1 a p i c ta) pedig meg- 
tévesztően hasonló a Neph elinni longanum elszáradt 
leveleihez, a melyek között tartózkodik. 
A mimicry megfigyelt jelenségei között legérdekesebb az, 
hogy a hasonlóság egyes fajoknál csak bizonyos helyzetben 
van meg és éppen akkor, a midőn az ezáltal előidézett véde- 
lemre különösen szükség van. A levélhasonlatosság pl. a lep- 
kéknél csak nyugvó helyzetben van meg és ekkor a védő zöld szin 
alá elrejtik többi színeiket, melyekkel repülés közben pompáznak, 
nehogy ezek a levélhasonlatosságot zavarják. Mint jó színészek, 
maszkjukat tökéletesítik a szereplés pillanatában, innen a mimicry 
elnevezés is. Egyes állatoknál nincs meg állandóan a hason- 
latosság s csak a veszélyeztetelt helyzetben veszik fel maszk- 
jukat. Ily maszktényező néhány esetben a rajtuk levő, náluk- 
nál jóval nagyobb állat szeméhez hasonló két színfolt. Miként 
bánnak ezekkel, hogy riasztó hatásuk legyen, jellemzően figyel- 
ték meg az esteli pávaszemnél (Smerinthus ocellata). 
A mig nyugodtan ül, szemfoltjai nem látszanak, de a vesze- 
delem pillanatában mind a négy szárnyát szétterjeszti s ekkor 
előtűnik vörös hátsó szárnyain a két kirívó szemfolt, melyek 
egészen azt a benyomást teszik, mint egy nagyobb állat fején 
a két nagy szem, s ez alakban tényleg nem egyszer elriasztja 
támadóit. A madárvilág Dummer Augusztja, a védtelen nyak- 
tekercs (Jynx torquilla), ha veszélyes helyzetben van, 
megdöbbentő hűséggel tudja utánozni az ellenségeinek félel- 
metes sziszegő kígyót. Nyitottszájú kigyófejhez hasonló riasztó 
alakot vesznek fel nyugtalanított helyzetben egyes hernyók is 
(pl. a H a r p i a v i n u 1 a, a P a p i I o M e m n o n, a H e b o- 
moia Glaucippe stb.). A halak egyes nemeinél Listerés 
Pouchet megfigyelték, hogy színeiket a vízfenék színéhez 
alkalmazkodva változtatják és hogy ezt idegtevékenységgel 
idézik elő a színanyagot tartalmazó rugalmas részük kifeszitése 
vagy összehúzása által. 
