A sodróférgek (Rotatoria) és a vidékünkön észlelt fajaikról. 33 
A közösülés akkép történik, hogy a hím a nőstény 
hátsó testéhez tapadva, penisét annak cloacajába bevezeti, ahol 
az ondóját kiüríti. 
Briglhwell és Daday látta, hogy egy hím több nősténnyel 
is közösült. 
Én magam csak az Euchlaiiis dílatata két hímét észleltem ; 
többet nem. 
A legtöbb faj az édesvizeket lakja ; de a tengerben is ta- 
lálunk sodróférget {Discopus synaptae) ; különös helyen lakik a 
Callidina reclusa^ Mii ne és a Rotifer Boeperi, Milne. E két faj 
a tőzegmohok {Sphagnum) oldalágainak külsejtjeiben pseudo- 
parasitikusan él. A mohákat lakó fajok és nehány vízi alakok, 
kiszáradás esetén, betokozzák magukat, hogy kedvező viszonyok 
alkalmával ismét feléledjenek. E tok a test által kiválasztott 
és megkeményedett sárgás-barna nedvből készül. Janson érdekes 
kísérletei kimutatták, hogy csakis oly Philodinae-k bírják el a 
kiszáradást, melyeknek cuticuláján pórusok és plasmajukban 
pirosas, sárgás, avagy barnás színt kölcsönöző olajcsepecskék 
vannak. 
A Melierta-k testök védelmére ürülékből, az érdekes szer- 
kezetű és a kerékszerv alatt elhelyezett sodró-apparatus segít- 
ségével formált gömbökből csőszerű tokot építenek. 
A sodróférgekben élő parasiták közül gyakran látjuk a 
Zacharias által ismertetett Trypanococcus rotiferorum v. Stein.-t, 
különböző penészgombát és a Weisse meg Janson által említett, 
de tüzetesebben nem tanulmányozott korongos képleteket. 
Ezen férgek legtöbbje cosmopolita ; legalább egyes fajokat 
úgyszólván az egész földön találtak. 
♦ * 
♦ 
Pozsonyváros környékét limnologiai szempontból még csak 
kevesen kutatták át. Egyesületünk kiadványaiban hellyelközzel 
akadunk ugyan víziállatokra vonatkozó adatokra, de a leihelyek 
viszonyait tárgyaló leírásokat mindenkor mellőzve látjuk. Pedig 
újabban kitűnt, hogy a vízilények létföltételei elsősorban is a 
vizek fizikai meg egyéb viszonyaitól függnek. Több helyütt első- 
Orv.-Term.-Tud. Egy. XXVllI. (Uj f. XIX.) 3 
