6 
I) . Dobrovils MU^áv 
dúlnak, mint bizonyítékai, hogy a jelenlegi állat ős- 
időkben oly szervekkel birt, melyek a további 
fejlődésben szükségtelenekké váltak és ennél-, 
fogva elnyo mórul lak. A cethalak embryoja igazi fog 
csirákat mutat, mig a fogak legkisebb nyoma is hiányzik az 
érett egyénnél, annak jeléül, hogy ősük fogakkal birt, amint 
ezt a cethalak legközelebbi rokonai, a delfinek is mutatják. A 
békák porontyai kopoltyukkal bírnak, amelyekkel legközelebbi 
rokonai, néhány vízben élő hüllők, ma is lélegzőnek. 
Ezen fejlődési folyamatban látjuk a magasabb szerveze- 
teknél lépcsőzetesen megismétlődni az alacsonyabb .szervezetek- 
nél állandóvá lett ;ilIapotot. 
xMinden egyes egyén, tehát az embernek is ébrényi 
életében ismétlődnek a fejlődés mindazon mozzanatai, melyek- 
ben az egész fajok sok évezreden át keresztülmentek. Az egyes 
állatok petéi egymáshoz hasonló egyszerű sejtek. Termékenyi- 
téskor a pete összeolvad az ondósejttel és ezen az utón örökli 
a gyermek szüleinek átörökölhető tulajdonságait. A petesejt, 
burkán belül, számtalan egyszerű sejtté oszlik, ezen sejtekből 
lassan kifejlődnek a csiralevelek, melyek már a protozoáknál 
hiányzanak, a többi állat és az ember is ezekből fejlődik 
tovább. A csiralevelek fejlődésének állapotját az egyszerű poly- 
pusok nem haladják túl. A további fejlődésnél az ébrény oly 
alakot ölt, melyet a teljesen kifejlett legegyszerűbb gerinces 
állat mutat, nincs se feje, se agya, se végtagja. A további 
haladásnál mindinkább kifejlődnek az egyes szervek, az agy a 
gerincagytól elválik, egy állapot, melyben a cyclostomák meg- 
maradnak. Most az agyhólyag öt agyhólyaggá fejlődik, egy 
állapot, mely a halaknál maradandó. Később az első agyhó- 
lyagból fejlődik a nagy agy és már el nem férvén egymás 
mellett egymás alá kerülve, a második hólyagot befedi, ezen 
álla[)oL látható a madaraknál. Az emlősöknél a nagy agy már 
a harmadik hólyagból keletkezett négy telepei, majd az agy- 
acsot is részben befedik. Az embernél a nagy agy, mely az 
első agy hólyagból fejlődőit, befed minden agy részt, agyacsot 
és nyullagyat. Ebből Ifillialjiik, hogy az emberi agy csak fok- 
beli különbséget mutat. 
Hogy csak fokbeli különbség van az emberi és állati agy 
