18 
Bittera Károly. 
mól be. 1839-ben megházasodolt s három év múlva családjával 
a Beckenham mellett fekvő csendes dawoni falusi birtokára 
vonult vissza, hogy fáradságos kutatásának bő anyagát tudo- 
mányosan földolgozhassa. Hamarosan egymásután jelentek meg 
a legkülönfélébb tárgyú — geológiai, zoológiái, botanikai, filo- 
zófiai — dolgozatai, de ezeknek szerves összefüggését későbbi 
munkáival, melyeknek összességéből építhetni csak föl igazán a 
róla elnevezett elméletet, senki sem sejtette. Ő azonban tudta. 
Teltek, múltak az évek s Darwin még mindig az anyag 
vizsgálatával, rendezésével, kifejtendő theoriájának kritikájával, 
anyaggyűjtéssel foglalkozott. Nem tartotta elméletét még eléggé 
érettnek, kiforrottnak, megállapodottnak s megbizható adatokkal 
eléggé támogathatónak arra, hogy vele a nyilvánosság elé lépjen. 
Mialatt ő a világtól visszavonulva tapasztalatainak ezernyi- 
ezer téglájából lelkiismeretes kritikával épitetle föl elméletének 
épületét, kétségtelenül biztatólag hatott rá az az időtájt Borneo 
szigetén kutató Wallace küldeménye. A fajok eredetére vonat- 
kozó értekezés volt ez, melynek tartalma egyezett Darwinnak 
már 20 év óta vallott, de csak szűk körben ismert, nyilvá- 
nosságra nem jutott fölfogásával. Ezen küldemény hatása alatt 
határozta el, hogy elméletének vázlatát, támogatva Wallace 
értekezésével az 18ö8. évi július 1-én a londoni Linné társaságban 
fölolvastassa. 
Theoriáját. mely az eddigi biológiai nézeteket alapjukban 
föl forgatta, tudós társai nagyon vegyes érzéssel fogadták s 
kevéssé hizelgő méltatásban ré.szesi tették. Darwin tovább dol- 
gozott; gyűjtötte az egész vonalon a támogató adatokat s már 
1859. novemberében a nyilvánosság elé lépett az egész elmé- 
letét bemutató fömunkájával, melynek cime: ,.A fajok erede- 
téről a természetes kiválás útján, vagyis a kiváltságos osztályok 
fönnmaradása a létért való küzdelemben “. 
Bár félszázaddal ezelőtt a primiliv közlekedési, áldatlan 
politikai viszonyok, a hiányos nyelvismeretek és a sajtótechnika 
gyermekkora miatt még az ilyen radikális munka, mint a minő 
Darwin-é volt, sem terjedhedett el olyan gyorsan, mint nap- 
jainkban; ez a forradalmi irat mégis hamarosan foglalkoztatott 
minden tudós társaságot. A tudósok két pártra oszlottak, dar- 
winistákra és antidarwinistákra; a laikusok pedig — mert hisz 
