Biológiai problémák. 
47 
tartalma, ha tiszta viz is volna, egy hőmérsékleten lenne leg- 
forróbb fürdőnk vizével. Nem hiszem, hogy oT*’ fokos viz csak 
némi enyhülést is hozna a szomjúhozónak. . . 
Mindezeknél sokalta érdekesebb s tárgyi szempontból 
fontosabb is annak eldöntése, vájjon jó látása, avagy szaglása 
vezeti-e a keselyüt elhullott állatokból álló táplálékának a 
nyomára. Az a hit, hogy nevezett madár szaglóérzéke segít- 
ségével talál a dögre, már igen régi s úgy látszik még ma is 
több hívőt számlál, mit ama felfogás, mely szerint a dög meg- 
találásában a látás viseli a döntő szerepet. Már Plu tarch Írja: 
„A keselyük a dög szaga után indulnak." P 1 i n i u s hozzá teszi : 
„. . . . ennek segítségével már napokkal előbb gyülekeznek oly 
helyeken, a hol hullák fognak találtatni. “ Ál ián, szintén igy ír: 
„A keselyű elhalt állatok és emberek tetemeit eszi s a haldoklók 
mellett lesi a bekövetkezendő halált. Követi a hadseregeket és 
[irófétai szellemével helyesen megérzi, hogy a háborúban halottak 
lesznek". 
E hit eredete közelfekvő. A körülöttünk élő állatok leg- 
többje kitűnő szaglással van megáldva. így a kutya, sündisznó, 
ló, róka stb. szimatjával talál a táplálékára, illetőleg vízre. Miért 
ne lehetne' a keselyűnek is jó szaglása? Tényleg a dög igen 
erős szagot terjeszt: bizonyára ez a szag vezeti a keselyűt 
a hulla nyomára. 
Ez az okoskodás azonban hibás. Már Lenz mintegy 50 
évvel ezelőtt hirdette azon nézetét, hogy a kesely üt kitűnő látása 
vezeti a dög nyomára. E mellett szól a hivatásos vadászok és 
természetbúvárok minden figyelemre méltó tekintélye, akik 
szerint a madár szimatolási képessége egyetlen jelenségből sem 
állapitható meg. Ennek a körülménynek meg is van az anatómiai 
oka, amelyre D r. Zell érdekes munkájában („Ist Das Thier 
imvernünftig?") rá is utalt. A magam részéről csak a tényt kons- 
tatálom, de a dolog iránt érdeklődők e művet — mint az ide 
vágó jelenségek megértésére nélkülözhetetlen forrást — nem nél- 
külözhetik s ezért elolvasását szives hallgatóimnak is melegen 
ajánlom. 
A zoologia atyja Breliin szintén kétségbevonja a keselyű 
szimatolási tehetségét s közvetett tapasztalatom engem is arra 
a meggyőződésre vezetett. Egyik tanitványom Zólyomban töltette 
