1910. évi február 2I-éről és február 24-éről. 
99 
A szép számmal megjelent közönség feszült figyelemmel 
követte az előadást és annak befejezése után zajos ovációban 
részesítette az előadót. 
Elnök az egyesület nevében köszönetét mondott a felol- 
vasónak értékes tanulmányáért. 
Több tárgy nem lévén, elnök a szakülést befejezettnek 
nyilvánítja. 
Népszerű tudományos estély 1910. február hó 
24-én a városháza nagy termében. 
Az estélyen Horváth Géza, az egyesületnek levelező 
tagja, a m. kir. nemzeti múzeum igazgatója tartott egy igen 
érdekes előadást a „Kétalakiság az állatvilágban*' címen, melyről 
a Nyugatmagyarországi Híradó a következő tudósítást hozta: 
Előkelő közönség zsúfolásig töltötte meg tegnap d. u. a 
városháza nagytermét, hogy Horváth Gézát, a nemzeti 
múzeum állattárának tudós igazgatóját meghallgassák, ki „Két- 
alakiság az állatvilágban" címen tartott előadást és 
másfél óráig kötötte le a hallgatóság figyelmét. Előbb képben 
és kitömött állatokon mutatta be azokat a „másodlagos" alaki 
különbségeket, melyek az állatvilágban hím és nőstény fajokat 
megkülönböztetnek és melyeket nem a szorosan vett szaporodás 
szerveihez számíthatunk. Ezek a másodlagos bélyegek magya- 
rázata egy részt az, hogy a hím azért van erősebb védő, illetve 
támadó szervekkel ellátva, hogy védekezhessék, illetve támad- 
hasson, ha oly helyzetbe jut, hogy magát vagy nőstényét 
megvédhesse, másrészt meg azért erősebbek, szebbek, hogy 
nőstényeiknek jobbann tessenek. Ez utóbbi feltevés azonban 
a tapasztalás szerint beigazolást nem nyert. Inkább az a 
valószínű, hogy az állatok által felvett táplálék felesleges 
energiáját a nőstények felhasználják ivadékaik kifejlesztésére, 
illetve táplálására, míg a hímeknél ez a felesleges energiája a 
másodlagos ivari bélyegek kifejlődéséhez vezet. Az előadót, 
kinek Pantocsek József, dr. áll. kórházi igazgató az orvos- 
temészettudományi egyesület nevében hálás köszönetét mondott 
élvezetes előadásáért, a közönség az előadás befejeztével szűnni 
nem akaró ovációban részesítette. 
