A Fertő tó kovamoszat viránya 1912. évben. 
Közli Dr. Pantocsek József, a pozsonyi m. kir. állami kórház 
igazgató-orvosa. 
4 táblával és 200 górcsövi rajzzal. 
Az egysejtű lények legszebbjei a kovamoszatok lévén, ne 
csodálkozzunk, hogy a természet eme remekeinek páncélhéjai- 
nak művészies és elragadó szépségű rajza, nemkülönben az 
élő héjak sajátságos mozgása úgyszólván a górcső feltalálásával 
nemcsak a tudósokat, de a művelt világ műkedvelőinek nagy 
számát, nemcsak hogy lekötötte és meghódította, de azokat 
ezen parányi lények rendszeres tanulmányozására, azoknak 
leírására serkentette. Ehrenbergnek már a múlt század első 
negyedében a berlini akadémiában közzétett alapvető dolgozatai 
megjelenésével a kovamoszatokra vonatkozó dolgozatok száma 
évről-évre oly rohamosan nőtt, hogy ezek literaturája egymaga 
a mai napon valóban egy tekintélyes könyvtárt alkot. Ez nem 
is lehet máskép, mert minden művelt nemzet és ország azon 
volt, hogy kovamoszatjait Írásban és rajzban ismertesse. Sajnos, 
épen hazánk az, mely természeti kincsekben és természetrajzi 
különlegességekben oly felette gazdag volta dacára úgyszólván 
az egyedüli, melyben a kovamoszatokra vonatkozó stúdiumot a 
múlt század 60-as éveitől kezdve egy N e u p a u e r, Wi e s i n g e r, 
Bothár ésHazslinszkyn kivül senki sem tartotta méltónak 
a megfigyelésre. Neupauer, Wiesinger két eredeti közleménnyel 
gazdagították hazánk irodalmát, mig Bothárt csak mint alga- 
gyűjtőt, Hazslinszkyt pedig mint compilatorikus algaleirót 
ismerjük. Némi lendületet e téren csak a múlt század 80- és 
90-es éveiben észlelünk, Kanitz Ákos, S eh ars eh mid, 
Istvánffy, Quint, Moesz, Filarszkyés csekélységem 
eredeti munkálatainak megjelenésével. 
1 * 
