A Fertő tó kovamoszat viránya 1912. évben. 
5 
tavában" sz. Grun. feljegyzéssel említi. De Grunow az Achnanthes 
subsessilist egyáltalában munkájában nem is említi, a Bacil- 
laria paradoxa-ra vonatkozólag „Die oesterreichischen 
Diatomaceen. Zweite Folge. Abh. dér k. k. zool. bot. Gesellsch. 
Wien 1862 az 583. oldalon épen az ellenkezőjét állítja, mert közlése 
a következőképen hangzik: „lm adriatischen Meere habé ich 
diese nur in Brackwasser háufig vorkommende Art noch nicht 
auffinden können, auch nicht in schwach salzigem Wasser des 
Neusiedler Sees“. — De az általam a lajstromban mint igazi 
fertői lakó vétetett fel, mert azt Szabó József soproni lyceumi 
tanár 1912 május havában a Fertő tó soproni oldalán gyűj- 
tötte és a gyűjtést velem közölte. 
így Ggy túlbuzgó compilator valótlanságai idővel meg- 
erősítést nyertek, mert az Achnanthes subsessilist is magam 
gyűjtöttem, Nezsider körűi az ilmici szikes állóvizekben. 
A. S c h m i d - f é 1 e Atlas fűr Diatomaceenkunde cimű 
világhírű munkában is találhatók fertői kovamoszatok ábrái. így: 
Rhopalodia parallela (Grun.) 0. M., Rhop. gibba (K.) 0. M. var. 
ventricosa (Grun.) 0. M., Rhop. musculus (Kg.) 0. M. var. 
mirabilis Fricke; Rhop. gibberula (E.) 0. M. var. Van Heurckii 
0. M. és Scoliopleura Peisonis Grun. 
Felsorolásomban csakis a saját magam által vizsgáltakat 
Írom le, ezeknek rajzait is közölve. Az általam megállapított 
fajok száma 149. Ezek' között a Carnegia uj nem és a 
Nitzschia Oestrupii különösen kiemelendők. 
A felsorolt fajok legnagyobb száma csakis elegyes vizben 
élő kovamoszat és ezek tanúskodnak arról, hogy ezen saját- 
ságos vizi medence a pontusi vagy sarmat tenger maradványa. 
Viszonyítva más elegyes vizi medencék kovamoszatvirá- 
nyát a Fertőéhez, hason viránynak mondható a Salt lak 
ü t a h sóstóé Észak- Amerikában, amannsfeldi tóé Német- 
országban, továbbá azon ásatag Diatoma telep Csehország- 
ban, mely Franzensbadés Eger között terűi el. Ezen 
telep górcsövi vizsgálatát már Ehrenberg „Infusions- 
tierchen" 1838 pg. 243 és Mikrogeologie 1854 tab. 
X. cimű munkáiban, Grunow pedig 1882-ben „Beitráge zűr 
Kenntnis dér fossilen Diatoineen Oesterreich-üngarns“ pg. 151 
közölték. 
