6 
Dr. Pantocsek József. 
A Fertő tó hazánk második legnagyobb belvizmedencéje, 
mely közel az osztrák határhoz, Moson és Sopron vármegyék 
területén, Sá'-* 21—340 31' é. h. és 4?o 38 — 4?o 58' é. sz. 
között terül el vagy 60 ezer kát. holdnyi területen. 
A víz állása igen változó, mélysége alig 30 — 50 cm. Keleti 
partja sik, számos kisebb-nagyobb, gyakrabban kiszáradó szikes 
állóvizekkel, melyek közül mint legterjedelmesebbek az llmicz 
körüli Felső és Alsó Stinker tó és a Zick tó említendők meg. 
A Fertő vize határozottan sós jellegű, mit nemcsak a 
kovamoszatok sós élete, de a viznek vegyi elemzése is meg- 
eiősit. 
A viznek vegyi alkatré.szei fél literben: 
CaSÜ4 
SiO.2 
Na 2 S 04 
K.2SO4 
MgS 04 
MgCIg 
Nal-ICO^ 
KCl 
NaCl 
0,0436—2,5096 
0 0047—0,0180—0,0684 
0,7955—5,4609—7,9975 
0,0352—1.2825 
0,4341 
0,8527—1,6383—2,3304 
1,4083—1,7323—3,4151 
0,0152 
0,1760—0,5583 
A talajnak alkatrészei 100 sulyrészben: 
K" óva sav . . . SÍO 2 • • 0,0142 
Gypsz .... CaS 04 . 0,2197 
Kaliumsulfát . . 1 ^ 2^04 . 2,2149 
Glaubersó . . Na 2 SÖ 4 . 79,9820 
Konyhasó . . . NaCl. . 14.7610 
Natriumcarbonat Na.^CO;^ 1,4572 
Magnesiumchlorid MgCI . 1,3510 
A viznek és a talajnak e nagy sótartalma valóban nem- 
csak ílorisztikai, de gazdasági szemjmntból is felette fontosnak 
mondható. Ezért a fér tő parti h a 1 o p h y t a v i r á n y 
Középen rópa 1 e gga z d a g a b b i k a. Hiszen a halophyta 
virágos növény ke közül e vidéken Oi- fajt gyűjtöttek. Hogy 
mennyire fontos mezőgazdasági szempontból a viz és talaj e 
nagy sótartalma a talaj minősilésére, értékére nézve, azt leg- 
jobban illnstrálja .1. Moser magyaróvári tanár, 1866-ban s k. k. 
