Az iskolai kert a biológia tanitásának szolgálatában. 
57 
b) Savanyu íz. Némely növény levelein az apró (egysejtű) 
szőröcskéken savanyu nedv képződik, amely elriasztja a csigákat. 
Amikor harmat vagy eső lemossa a savanyu cseppecskéket, egy- 
két óra telik el, amíg azok újra képződnek; ezalatt az idő alatt 
szívesen eszik a csigák a leveleket, ha rájuk akadnak. Ilyen 
növények: 
A sóska lórom (Rumex acetosa), 
a madársóska (Oxalis acetosella), 
a sóskafa (Berberis vulgáris), 
a ligetszépe (Oenothera grandiílora), 
a borzas deréce (Epilobium hirsutum). 
c) Tejnedv szolgál védelmül pl. a következőknek: 
A farkas fütej (Euphorbia cyparissias), 
a vérehulló fecskefü (Chelidonium május), 
a keszeg saláta (Lactuca scariola), 
a pipacs (Papaver rhoeas), 
a pitypang (Taraxacum officinale). 
d) Méreg védi meg pl. a következő növényeket: 
A redösszirmu maszlag (Datura stramonium), 
a bolondító beléndek (Hyoscyamus niger), 
a maszlagos nadragulya (Atropa belladonna), 
a foltos bürök (Gonium maculatum), 
a fekete hunyor (Helleborus niger), 
az őszi kikerics (Golchicum autumnale), 
a katika sisakvírág (Aconitum napellus), 
a farkas boroszlán (Daphne mezereum). 
Megjegyzendő azonban, hogy a mérges növények között 
akad olyan, amely az állatokra nem veszedelmes; de olyan 
is van, amely egyes állatokra mérgező hatású, míg másokra 
ártalmatlan. így pl. a legelésző állatok kerülik a maszlagos 
nadragulyát; ellenben a tengeri nyulak és a rigófélék baj nélkül 
fogyasztják bogyóit. (L. alább a Vili. szakaszt.) 
III. A párologtatást fokozó berendezés. 
A tápláló anyagokat vizes oldatban veszi fel a gyökérzet 
a földből. Ilymódon több víz kerülhet a növényi szervezetbe, 
