68 
Krammer József. 
A maszlagos nadragulya (Alropa belladonna) fiatal virá- 
gaiban a bibe a középen áll, a porzók pedig a pártához simul- 
nak; idősebb virágban azonban helyet cserélnek. Eszerint a 
rovarok majd a bibét, majd a porzókat találják útjukban, 
amikor mézet keresnek; tehát egyik virág porát viszik a másik 
virág bibéjére. 
e) Eltérés a virágpor és a bibe megérésének időpontjában {dichogamia) 
Vannak virágok, amelyekben a portokok már érettek és 
a virágpor elszóródik belőlük, amikor a virág bibéje még nem 
érett meg a megporzásra; s viszont vannak olyan virágok is, 
melyekben a portokok csak olyankor érnek meg, amikor a 
bibe megporzása már idejét múlta. Az ilyen virágok megpor- 
zása tehát csakis idegen - megporzással mehet végbe.*) 
1. A portokok koraérése utalja idegen-megporzásra 
pl. a következő növényeket: ajakosak, fészkesek, harangvirág- 
félék, pillangós virágnak, szegfűfélék, szarkaláb, füzike, kígyó- 
szisz, gyűszűvirág, sarkantyúka stb. 
2. A portokok utóérése utal idegen-megporzásra 
pl. a következőknél: egylaku növények, keresztes virágnak, 
rozsafélék, csucsorfélék (burgonya, beléndek, maszlag, nadra- 
gulya, ördögcérna, csucsor,) iszalag bérese, gyujtoványfű, vid- 
rafű stb. 
Megjegyzendő, hogy akárhány virágban a porzók és a 
bibe kölcsönös helyzete olyan, hogy ne juthassanak egymással 
érintkezésbe s ne legyen alkalom az önmegporzásra (pl. a zsálya, 
a nőszirom stb.) Ezzel is előmozdítják az idegen megporzást. 
VI. A megporzó szervek oltalmazása 
a) nedvesség ellen. 
A nedvesség kárt tesz a virágporban; de megrontja a 
virágmézet is, mely a megporzást közvetítő rovarok csaloga- 
tására való. Azért különböző berendezés szolgál a virágrészek- 
nek az eső és harmat ellen való megoltalmazására. 
*) Határozott szabály erre nézve különben alig állítható fel. Való- 
színű, hogy a növény a körülményekhez képest a megporzás módjában 
— az alkalmazkodási képességénél fogva eltéréseket mutat. 
