Az iskolai kert a biológia tanitásának szolgálatában. 
69 
a) Elzárt pártáju virágok: gyujtoványfü (Linaria vulgáris), 
orosziánszáj (Antirrhinum május) stb. 
b) Elörenyúló, boltozott felső ajak szolgál védőernyőül 
az ajakosaknál: zsálya (Salvia), árvacsalán (Lamium) stb. 
c) Csüngő harangalaku pártájuk van a következőknek: 
harangvirág-félék, hóvirág, gyöngyvirág, siilyfü (salamon pe- 
csétje), gyűszűvirág, sisakvirág, cámoly (Aquilegia vulgáris). 
d) Éjtszakára és esős napokon becsukódók: pitypang, katáng, 
sáfrány, tulipán, saláta boglárka stb. 
e) Lekonyulók, amelyek esőben többnyire be is csukódnak: 
kökörcsin, pipacs, madársóska, burgonya stb. 
f) Szüktorku párta, hogy a benne levő levegő meggátolja 
a víz behatolását: kankalin, farkas boroszlán (Daphne meze- 
reum), phiox, stb. 
b) Oltalom állatok ellen. 
Merev szőrözet elriasztja a csigákat és hernyókat; külön- 
böző leleményes védőeszközök szolgálnak továbbá a hangyák 
távoltartására. 
A sövényfutó bükköny (Vicia sepium) úgy tartja távol a 
hangyákat a virág mézétől, hogy a murvalevelek visszáján is 
termel mézet; ezen lakmároznak a hangyák, egyúttal megvédve 
a virágot más rablók ellen. 
A pünkösdi rózsa (Paeonia oíTicinalis) a kelyhén termel 
mézet a rablók elterelésére. 
A kánya bangita (Viburnum opulus) a levélnyeleken nyújt 
mézet a hangyáknak. 
A takács mácsonya (Dipsacus silvestris) átellenes állású 
levelei alul össze vannak nőve s medencét alkotnak, melyben 
az esőviz sokáig megmarad. Ebbe belehullanak a száron fel- 
mászó rovarok és megfulladnak. (A rovarhulláktól a medencé- 
ben trágyaszerü lé keletkezik, mely a növény táplálására szolgál.) 
A szurkos mécsvirág (Lychnis viscaria) virágnyelén raga- 
dós anyag van, mely virításkor fogva tartja a rablókat. 
A konya sziléne (Silene nutans) ugyanígy védekezik a 
rablók ellen. 
A büröklevelü gémorr (Erodium cicutarium) kehelylevelein 
termel ragadós anyagot. 
