76 
Krammer József. 
A keskenylevelü füzike (Epilobium anguslifolium) és a 
szagos müge (Asperula odorata) hasonló módon terjednek el. 
Az árvacsalán (Lamium) földbeli szára vízszintesen kúszik 
tovább a földben; amellett oldalágakat hajt a földben, melyek 
lassanként gyökereket vernek és önállóan tenyésznek. 
Az orgonafa (Syringa vulgáris) és a vadrózsa (Kosa canina) 
számos gyökérsarjat hajtanak; innen van, hogy olyan sűrű bok- 
rokat alkotnak. 
2. A rezgő nyárfa (Populus tremula) gyökérsarjai szerte 
terjednek a földben. 
2. Gumók és nyalábos gyökerek. 
A burgonya (Solanum tuberosum) földbeli szára gumó; 
több szem van rajta, amelyekből új növény fejlődhetik. 
Az odvas keltike (Gorydalis cava) és a ligeti kunrépa 
(Cyclamen europaeum) is gumókkal szaporodnak. 
A saláta boglárka (Ranunculus ficaria) szálas gyökereken 
kívül gumós gyökereket (nyalábos gy.) is hajt; ezek a követ- 
kező év tavaszán új növényeket fejleszthetnek. 
A koloncos bajnóca (Spiraea íilipendula) és a györgyike 
(Dahlia variábilis), a burgonyáéhoz hasonló gumókat hoznak 
létre. (Nyalábos gyökerek). 
3. Hagymák. 
A tulipán (Tulipa gesneriana) hagymája a legbelső hagyma- 
levelek hónaljában rügyet fakaszt, amelyből a jövő tavasz 
számára új hagyma képződik. 
Hasonló módon szaporodnak a következő hagymás 
növények: a kikeleti hóvirág (Galanthus nivalis), a tavaszi 
tözike (Leucojum vernum), a kétlevelü csilla (Scilla bifolia), 
a fehér liliom (Lilium candidum), a turbán liliom (Liliuni 
martagon), a jácint (Hyacinthus), a sáfrány (Crocus), a vörös 
hagyma, fokhagyma stb. 
B) Földfeletti sarjak. 
1. Indák (ostorindák). 
Az illatos ibolya (Viola odorata) tőkéje a földön heverő 
szárakat is hajt, amelyek helyenként gyökeret vernek s önálló 
