Dr. Schmid Hugó emlékezete. 
9 
munkának tekinthető, a melyben hazai sebészeink 
működése méltánylást nyer. így a mű több helyén fel- 
említve találjuk a szerző mesterének nevén kivül, Balassa, 
Bókái, Darányi, Kovács József, Kézsmárszky, Tauffer, 
Ivancsics, Dollinger stb. neveket. A munka orvosaink és 
orvostanhallgatóink kezében igen jó segédkönyvül fog 
szolgálni, s e téren jelenleg hiánypótlónak mondható. 
(Orvosi hetilap 1891. 11. sz.) 
Egyletünknek 1907-ben megjelent 50 éves fenn- 
állásának ünnepére Írott emlékművében igy ír dr. Pávay 
ezen munkáról: ,, Sebészi műtéttan. “ Ez a 800 oldalas 
nagy munka, dr. Schmid irodalmi működésének a koro- 
nája, mert ezzel ő magának a sebészeti irodalom terén, 
ércnél maradandóbb művet alkotott“. 
Dr. Schmid Hugó a magyar sebészlársaság 1907. 
évi első alakuló gyűlésén ezen előkelő társaság felszóli- 
tására mint első referens előadta ,.A f ér egny dí- 
vány lob“ cimü referátumát — dr. Herzl correferenssel 
— mely a tárgynak legbehatóbb ismeretét tanúsította. 
Az egy évtized óta rengeteg mód fölszaporodott iro- 
dalomnak teljes és éles kritikával való átdolgozását 
bizonyította és egy előadás szűk keretében mindenről 
tájékoztatott, a mi ezen betegségről és annak kezeléséről 
ismeretes. Ezen műben különösen kitűnt az ő tömör 
és precíz irálya, mely őtet nem csak sebészmesternek, de 
irómesternek is avatta. A tudós társaság tagjai nagy 
figyelemmel és elismeréssel honorálták a szerző elő- 
adását és ugyanazon ülésen az igazgatóság tagságával 
megtisztelték. Később a magyar sebésztársaság meg- 
kínálta az elnöki állással, a melyet azonban szerényen 
magától elhárított hivatkozva egészségi állapotára azon 
szavakkal: ,,Most nem, majd később“. Sajnos ezen 
később már nem következett be. 
