Dr. Schmid Hugó emlékezete. 
11 
az első lelki kelléke egy műtőnek. Legyen bátor, de 
nem vakmerő, öntudatos, lelkiismeretes, működése legyen 
őrzője lélekjelenlétének, melyet elveszítenie sohasem 
szabad. Legyen türelmes és nyájas, elnéző a szegény 
szenvedő iránt, de határozottan ragaszkodjék jól meg- 
fontolt tervéhez, ha ezt egyedüli mentőeszköznek találja. 
Éles legyen a műtő elméje, a megállapított tervet, adott 
viszonyok között, villámgyorsan legyen képes helyesen 
megváltoztatni. De tettei józan ész és érett megfontolás 
bírálatát állják ki. Kell továbbá, hogy élénk képzelő 
erővel bírjon, a műtét terét képzeletében mintegy át- 
lássa, hogy mikor műszerével sötét helyen dolgozik, 
tevékenysége ne legyen automatikus, hanem leleményes, 
mély megfigyelés természetes következménye. 
A sebész műtőképességének másik feltételét előnyös 
testi tulajdonok képezik. Nem annyira testi erő, mint 
inkább szívósság, az érzékszervek magasabb fejlettsége 
s ügyesség képezik a műtő egyéni, alkalmas sajátságait. 
Tehát látó és tapintó érzékünk fejlesztésére, mindkét 
kezünk egyenlőfokú ügyességére (ambidexteritásra) töre- 
kedjünk. 
Csalódnék azonban, aki ügyesség s előnyös testi 
tulajdonok birtokára támaszkodva magát a műtősebészet 
pályájára már hivatottnak képzelné. Művészet és tudo- 
mány az egyaránt. Hogy az legyen, fáradhatlan búvár- 
szellem lengje át s a kéz működését gondolkodó elme 
vezesse. 
Mind ezen kellékeknek Schmid teljesen megfelelt 
és csak azon csodálkozunk, hogy ezen kellékek közé 
nem vette fel a Schmidet, mint műtőt, leginkább jellegző 
kelléket, hogy a műtőnek mindenekelőtt a beavatkozásának 
tárgyát képező betegben látni kell: az embert, az ö 
minden testi és lelki tulajdonságaival — az embert 
