100 
Szemelvények. 
légyen mint független ifjú a Dolomitok világát, lépett bár mint 
fiatal férj a Matterhorn bűvkörébe, vagy üdvözölte a havasokból 
mezőhátas otthonába megtérő édesatya kicsiny fiacskáját, éle- 
tének e különböző korszakaiban is egyformán megőrizte teljes 
tisztaságában azt, mi nemcsak utainak, hanem tollának is 
vezérfonala volt: a természet iránti ideális szeretetét. 
Európa nyugati országaiban az alpin irodalom természetes 
fejlődési meneten esett át, lépést tartva azzal, mint válik idővel 
mind bensőbbé az embernek viszonya a hegyekhez. Nemde, 
sajátságos, hogy hazánkban, hol Jankovics cikkei előtt alpin 
irodalmunk alig mutat fel egy-két számbavehető kísérletet, az 
ő leírásaiban egy oly magas színvonalú alpin szépirodalom támad, 
melyet a külföldnek magas fejlettségű alpin szépirodalma alig- 
ha lesz képes túlszárnyalni. Ami szózat minálunk eddig az al- 
pinizmus propagálására kélt, az nem talált visszhangra; a 
nyugaton oly élénken lüktető alpin mozgalom hullámai minálunk 
észrevétlenül simultak el. Egyrészt a hegyekhez nem szokott 
magyar faj idegenkedése, másrészt a társadalomnak maradi 
felfogása, mely nem tudta fellelni az alpinizmusban azt a fen- 
költ hivatást, melyet neki a művelt nyugat tulajdonított, útját 
állta annak, hogy az alpin élet nálunk is termékeny talajra 
találjon. Ez magyarázza meg azt, hogy miért kellett Jankovicsnak 
irályában a könnyen hevülő, magyar szívhez szóló szubjektív 
irányt használni. Kétségtelen, hogy az objektív irályban is al- 
kalom nyílik az írónak művészetét érvényre juttatni, sőt benne 
művészetnek érvényesülnie kell is, ha nem akarja, hogy leírása 
száraz adatok halmazává váljék. De aki a síkság lakói előtt a 
hegyeket pusztán méreteikben, vadságukban s veszélyeikben 
akarná szemük elé varázsolni, annak hiábavaló lenne fáradozása, 
mint azé ki a vaknak színekről beszél. Mert akiknek e jelen- 
ségek ismeretlenek, azok át sem fogják érezhetői azt a hatást, 
melyet a hegyi élet már öntudatlanul is felébreszt a megértű 
lélekben. 
Ami az embert a hegyek közé vonzhatja, az csupán azok 
az érzelmek lehetnek, melyekkel a kedély a hegyvilág jelen- 
ségeire reagál. Csak a szubjektív író lesz képes megérteni, 
hogy melyek lehetnek ez érzelmek: hogy a hegyek óriási 
méretei nem nyoma.sztók, hanem felemelők, hogy komorságuk 
