17 
az Agriolimax agrestis és Helix pomatia. Némely 
faj növényi táplálék hiányában húsevővé, sőt valóságos raga- 
dozóvá válik, például aByalina cella ri a, mely aztán más 
molluskákat is megtámad. Csakis a kagylók elégszenek meg 
azzal, a mit nekik a viz óJlati és növényi véglényekben ön- 
ként nyújt, 
A létérti küzdelemben állataink bizonyos védőeszközök- 
kel is rendelkeznek. Ilyen védelmi eszköz a fedő, Clausi- 
lium és a héjnyilásnak különféle alkotású lemezkékkel 
fogacskákkal való megszűkitése. Mások megtámadás esetében 
nagymennyiségű nyálkás, buborékos folyadékot, a csupasz 
csigák pedig testük egész felületén sürü ragadós nyálkát 
választanak ki. 
A természet háztartásában a molluskáknak is jutott 
szerep. Sokan táplálékul szolgálnak más állatoknak, a Helix 
p oma t i a-t pedig az emberek fogyasztják. Csemegekereskedő- 
ink szedetik össze télen. Mások azonban néha tetemes kárt 
is okoznak a növények pusztitása által s azok közül nálunk 
a Liinax agrestis első helyen áll. 
Igen érdekes észrevételeket teszünk, ha Pozsony környé- 
kének molluskáit más vidékéivel összebasonlitjuk. Általában 
nem figyelték meg eddig Magyarországban a Limax varie- 
gatus és Vitrina elongata fajt. Budapesten, pl. mely- 
nek molluskafaunája legjobban ismeretes, a fentebbieken kivül 
nem fordul elő az Amalia marginata, a Patula 
rotundata, Helix obvoluta, H. unidentata, H. 
umbrosa, Pupa avenacea, P. dolium, Clausilia 
dubia va r. és mások, claczára annak, hogy mindkét város a Duna 
mellett fekszik. A^iszont találunk Budapesten sok olyant is, 
melyeket nálunk hiába keresünk. A sok közül említsük csak 
a Succinea, Limnea és Helix pomatia alfajait, me- 
lyekre nézve Budapestnek nincsen párja amalakogeográpbiában. 
Verh. NFV. - NF. 9. 
2 
