15 
ladják amazokat. A Pozsony közvetlen közelében levő begyek 
mészraentes őskori gránitból állván rajtuk csak olyan fajok 
élhetnek, melyek a növényzetben talált csekély mennyiségű 
mészszel is megelégszenek. Ilyenek a csupaszcsigák, — Li- 
max és Árion fajok. — némeh^ Vitrina, Hyalina, 
Pa túl a és Helix. Érdekes lelbelyek a szőlők közt és itt- 
ott az erdők szélén előforduló kőtöltések és kőhalmok, me- 
lyek azáltal keletkeztek, hogy a szőlőterület mivelésénél a 
benne talált köveket két szomszédos szőlő között vagy ezek- 
nek illetőleg az erdőnek szélén összehordták, míg századok 
múlva ezen hatalmas kőhalmok és töltések keletkeztek. Ezek 
kövei alatt és huzamosabb eső után rajtuk is mindig találjuk 
a Helix obvülut á-t, P at ula ro tu nda t á-t és Hyalina 
glabra-t, és hol a közelben levő forrásoktól a levegő némi 
nedvességet nyer, a Vitrina elongata-t; mindmegannyi 
jellemző faj Pozsony környékére nézve. Gyümölcsösökben és 
magas fák által képezett s némi növényzetet termelő árnyé- 
kos erdőkben előfordulnak a nagyobb He 1 ix-fajok ; a földön 
pedig, különösen a rothadt lomb, porladék, porhanyos fatus- 
kók és kövek alatt a Eruticicola alfamiliába tartozó fajok. 
A szőlőutak mentén levő támaszfalak hézagaiban és erdőkben 
a fák kérge alatt élnek a Clausiliák, a begyek szikláin 
pedig, különösen a távolabbi mészkő régiókban a Bulimus 
és Pupa fajok. Az erdőkben levő falakon, várromokon és 
ezek alján együtt találjuk mindazt, a mit azok környékén 
csak szétszórtan, egyenkint, nagyobb fáradsággal szedhetünk. 
Nedves rétek, áradási területek, mocsarak és árkok partjai a 
Succineák és egyes Hyalina fajok leihelyei. 
Dús növényzet meleg és nedvesség állatainkra nézve a 
legkedvezőbb életfeltételek. Testük legnagyobb része suly- 
szerint vízből állván vagy vízben, vagy vizhez közel, vagy 
legalább is nedves levegőben való tartózkodásra vannak utalva 
s aránylag csak kevesen t. i. a napsütötte kopár helyeken 
élő fajok képesek nagyobb szárazságot elviselni, miközben 
életműködésük pihen, mint más állatoknál a téli álomban. 
Ezek azonban éjjel és a reggeli harmat alkalmával vagy eső 
után élednek fel s látnak táplálék után, A többi szárazföldi 
csigák a kiszáradás veszélye előtt mélyebben húzódnak vissza 
