34 
tJlési jegyzőkönyvek 
jogában áll az összes kamarákat felhívni, hogy közös tanácskozás czéljá- 
ból küldötteikkel képviseltessék magukat, de állandó intézménynek ezen 
központi választmányt el nem fogadhatjuk. így tehát ezen szakasz így 
volna szerkesztendő: „a válaszinrány, annak elnöke és a fegyelmi 
tanács intézik az ezen törvényben foglalt orvosi rendtartás és a belügy- 
ministerium által jóváhagyandó saját ügyrendjük értelmében." 
ad 7. §. A 2 . pontnál a központi választmányi kiküldött kimarad. 
ad 9. §. A rendes választmányi tagokon felül (> póttag választandó. 
ad 12. §. Aki a választmányi ülésekről 3 ízben igazolatlanúl el- 
marad, az választmányi tagsági jogát elveszíti s helyébe a legtöbb szava- 
zatot nyert póttag hivandó be. Választmányi tag csak az lehet, a kit a 
fegyelmi tanács az előző 3 évben valamely büntetésben el nem marasztalt. 
ad 13. §. Spont a kamara kötelékébe való felvétele illetve 
nyilvántartása. 
ad 17. §. Ezen szakasznál fontos elvi megjegyzésünk van. A fe- 
gyelmi tanácsnak az ezen szakaszban megadott hatáskörét teljesen elég- 
telennek tartjuk. A fegyelmi tanácsnak meg kell adni a jogot, hogy egyes 
törvényben megállapitandó esetekben, midőn pld. az orvos dilfamáló bűn- 
cselekvényt visz végbe, egy időre vagy véglegesen is a magángyakorlattól 
el is tilthassa. A büntetések sorrendjét is szigorúbbnak óhajtjuk, még pedig 
megfelelően az ügyvédi kamarának ide vágó szabályainak. ^Másrészt, hogy 
könnyelmű feljelentéseknek és zaklatásoknak elejét vegyük, ezen 21. sza- 
kaszt következő szerkesztésben ajánljuk; 
21. §. A fegyelmi vizsgálat befejeztével a fegyelmi biróság által fel- 
mentés vagy vétkesség mondandó ki. Ha az első esetben a fegyelmi biróság 
látja, hogy az emelt panasz hamis állításokra vagy a tények szándékosan 
elferdített előadására alapíttatott, úgy az iratokat a kir. törvényszékhez 
teszi át, mely a panaszlottat 500 koronáig terjedő birságban marasztal- 
hatja, amely birság be nem hajthatás esetében egy napot 5 frtba számítva 
fogságra változtatandó át. 
Ellenben a fegyelmi tanács a fegyelmi vétségben elmarasztaltak 
ellen alkalmazhat: 
1. szóbeli feddést, 
2. Írásbeli feddést, 
3. pénzbírságot 50 — 500 koronáig, mely ismételhető, 
4. az orvosi gyakorlattól való felfüggesztést. 
ad 24. §. Ezen egész szakasz tekintettel az 5. tj-ban mondottakra 
kimarad, ennek helyébe jönnek az orvosi rendtartás szabályai. 
ad 28. §. Ezen szakasznak azon része, mely a kamarával szemben 
előre is fenyegető álláspontot foglal el, ha az törvényadta jogát túlhaladja, 
felesleges, mert az által, hogy a kamarák a belügyministerium felügyelete 
alatt állanak, a belügyministernek törvényes felhatalmazás nélkül is jogá- 
ban van, olyan határozatokat és választásokat, melyek jelen törvény 
keretét áthágják, megsemmisíteni. Ezen felügyeleti jog elég garancziát 
képez, hogysem az orvosi kart ezen nem épen szerencsés módoii meg- 
szerkesztett fenyegetésekkel már előre is ijesztgetni kellene. 
