1898. évi oklóber hó 26-áról. 
53 
szoba levegőjének alsó rétegei pedig hidegek. A Meidinger kályha mozgásba 
hozza a szoba levegőjét, de a füst nem keringvén hosszabb ideig, forró 
vagy legalább meleg állapotban megy ki a kéménybe. A Meidinger kály- 
hának egyebek közt még az a kellemetlen oldala is van, hogy kevés 
ember tudja befűteni. Ismerve a régi szerkezetet mindkét rendű kályhánál, 
könnyű volt nekem egy kályhát szerkesztenem, mely a mostaniak hibáit 
megszünteti, mely a fűtőanyagot kellőleg felhasználja, mely a szobát gyor- 
sabban és minden rétegben egyenlően átmelegiti, mely a lakszobákat 
alaposan kiszárítja és melyben a betegség csirái tönkre tétetnek. E mellett 
szerkezete a legegyszerűbb, kezeltetik úgy, mint akár mely más agyag- 
kályha. Gazdasági szempontból tehát nagy fontosságú, mert 50®/o tüzelő 
anyagot lehet mellette megtakarítani. Hygienikus szempontból milyen 
szerep fog neki jutni, azt a jővő fogja megmntatni. Véleményem szerint e 
szempontból sem lehet rósz, ha oly levegőt szivünk be, mely a hályha 
belsején átmenve 65 — 80 — 100 Cels.“ melegnek volt kitéve. Ezt eldönteni 
szakavatott kártárs urak lesznek hivatva eldönteni, lévén a kórházban 
erre elegendő alkalom. Csak megemlitem, hogy a jövőben létesítendő 
sanatoriumokban a tüdővészesek számára alkalmas hely volna e kályha- 
szerkezetet megpróbálni, megjegyezvén, hogy a kályha belsejében alkalma- 
zott csőben a hőfokot 180 Cels.“-ra is lehet emelni. 
A kályha szerkezete abban áll hogy a szoba leghidegebb és leg- 
alsóbb rétegű levgőjét bevezetjük a kályha belsejébe, hol folyton meleg 
lemezekkel érintkezik és megengedjük e megmelegedett levegőnek hogy 
physikai törvények szeiánt a kályha felső részében alkalmazott csővön ál 
a szoba mennyezete felé nyomuljon. Ezáltal örökös keringésbe jön a 
szoba levegője, úgy, hogy minél több hideg levegő nyomul be alul a 
kályhába, annál jobban száll lefelé a mennyezet alatt felszaporodott 
meleg levegő, s igy a szoba gyorsabban és minden rétegben egyenletesen 
melegszik át. A mostanig felállitott 11 kályhánál tapasztaltam a követ- 
kezőket: A kályhában 6 — 8 — 10 darabka fa elégetése után ^2 óra múlva a 
kályha belsejében alkalmazott csővön át 65 — 85" Cels. melegség ömlött 
ki — ez a meleg a régi szerkezetű kályhánál mind a kéményen ment ki. 
Világos, hogy e meleg és a kályha felülete által kiadott meleg együttvéve 
mégis csak gyorsabban kell hogy megmelegitse a szobát. Ha a fűtésnek 
vége van és a kályha ajtaja bezáratik, csak akkor nyilvánul e szerkezet 
előnye, mert a meddig a kályhában csak meleg van, az mind kijön a 
kályhából a szobába. Egy szóval az ember ezen melegben igen kellemesen 
érzi magát. Szavaim valódiságáról akár mikor szerezhetnek személyes 
meggyőződést Langenthál kályhagyáros urnái, kinél ily szerkezetű 3 kályha 
áll és ő ])ármikor kész azt befűteni és megmutatni. 
Összegezve az előnyöket melyek e szerkezetnél tapasztaltattak é. p. 
a tüzelő anyag felének megtakarítása, a szobának gyorsabb és egyenletes 
átmelegedése és kiszárítása, továbbá a kályhának egyszerű szerkezete és 
kezelése, azon meggyőződést érleltették l)ennem, hogy ez a jővő kályhája, 
mely javára és hasznára lesz a gazdagnak de kivált a szegény embereknek. 
