30 
Dr. Ortvny Tivadar. 
(le.s Sandberges bei Neiidorf an dér Marcii elwa in (leneseiben 
Verhaltniss gestanden habén, wie dér Hadener Tegel zu den 
Sanden und Kaikén ani Kande dér AVienerbiicht, oder dér 
'Tegel von Walber.sdorf zu den Sanden und Scholtern, die in 
(‘twas höhert'r Lage bei Walber.sdorf von Th. Kuch.s an- 
gelroll'en worden sind, mit zahlreichen kos.^ilien des Leitliakalk- 
horizonle.s. 
.Adatok a tölgy és egyéb fák tenyészete törtéiie 
téhez Pozsony megyében. 
Irta : Dr. Ortvay Tivadar. 
Pozsonymegyf'ben az erdőnek fafajai a luygyek közölt iöbb- 
nyirc* lombosak. Közötüik leginkább a vörös vagy erdei bükkfa 
válik ki, úgy hogy mellette a fehér gyertyán, nyir, rezgőnyárfa, 
kőris- és jávorfa, vadalma-, körte-, hársfa, galagonya és fenyő 
csak ekszórva mutatkoznak. A tölgy is az ut(')bbiakhoz sora- 
kozik. Gyönyörű, csaknem páratlanul álló bükkerdőség díszük 
Ttorostyánkő vidékén, inig a tölgyfa jobliára a Váglai»ályon 
uralkodik. A tölgyerdőség a megyei teridetből 22,941.-2 kata.sz- 
Irális holdat borit be, inig a bükk és egyéb lomberdő (S0,949.„, 
kalasztrális holdat. 0 A tölgyerdő főleg Cseklész, Prác.sa, Dn- 
bova, Sárfő és Schweinsbach vidékén díszük. Rengeteg feny- 
vesekre a Morvala|)ályon találunk, Lozornótól Miáváig s nem 
kevesebb mint 51,277.3,, kalasztrális holdat foglalnak el, inig 
(dlenben a Sár terjedelmes, 967 holdnyi sűrű, sötét mézgás 
égerfa- (alnus gliitinosa-) erdőségből áll, melyben a hosszúnyelü 
szilfa (ulnius elTusa), nyár-, kőri.s- és tölgyfa csak kivételesen 
mutatkozik. A kőrisfa (fraxinus excelsior 1..) csak utólibi idők- 
') Keleti: Hazánk és népe. 1871. 127- 13(i. — Czilcliort Károly: 
Pozsony megye 1873. 148— 15C. Hedö Albert: Magyarország erdő- 
ségei. Krt. a term. tud. köréből XV. k. 17. sz. 1885. Azonk. 1. Terin, 
tud. közi. 188G. XVIII, 214 s kk. 11. Legújabban a Pozs. város erdészeti 
hivatala által kiadott: Pozs. sz. k. város erdészete. Pozs. 18'.I9. s 
ennek nyomán az Erdészeti Lapok 18úú. IX. fűz. 953- UÚO. II. 
