Adatok a tölgy és egyéb fák tenyészete történetéhez. 
37 
is^) veit fával látták el. Ma a város nemcsak hogy nem vesz 
lat, hanem ellenkezőleg elad. A faeladás jövedelmeinek egy 
igen jelentékeny forrását teszi. Első [)illanatra úgy tetszik, 
hogy a tüzelő aprófának vétele rendkivül oktalan erdőgazda- 
ságról tannskodik, de a faszükségnek mégis egészen más ma- 
gyarázata van. Mig ugyanis ma a városi területen levő erdőség 
a városnak kizárólagos tulajdonát képezi, addig az hajdan csak 
egyik részében illette a várost. A városi erdőség hajdan a városi 
házbirtokos lakosság kozott volt felosztva.®) Külön faurak 
jelölték ki a parczellákat, a Herrenlust alatt értett erdő- 
részek a városéi, a B ürgéid üst alatt értetlek pedig a ház- 
birtokos polgárságéi voltak."^) így tehát tényleg könnyen meg- 
történhetett, hogy a város, eladva az öt illető erdőségben termelt 
fa nagyrészét, utóbb maga is megszorult, úgy hogy a maga 
szükségleteit csak vétel utján elégíthette ki. Vette akkor a fát, 
bizony egyszernél többször hitelre is, a polgároktól, kik ter- 
mészetesen szívesen adták el fájukat, mert a faeladás számukra 
is jövedelmi forrás volt. 
I hauffen holcz von dem Sigel kromer In dy Schenkstuben vnd den 
Soldnarn I Ib den. wien. 
ú Lásd fenntebb 36. old. 5. sz. alatt. 
60 — 70 ezer forint. 
**) L. Instruction für dieWaldt und Aw forster, wornach 
Sie sich im Holcz Ausstheillen zue richten habén. Ez erdészeti 
szolgálati utasítás a pozsonyi vár. Itárban az 1672—1674 évi tanács- 
jegyzőkönyvekben maradt fenn. 
*) Ortvay : Pozsony város története. II. 2. 
1439 : Am Erichtag noch Martini episcopi a város adós volt fa 
után Grünpek Péternek Ixi Ib. VI s. d. w és XVII d. w. 
