94 
Ülési jegyzőkönyvek. 
Nansen 2770 méternyi magasságban járt 64’/, sz. fok 
alatt) a tenger színe fölött és útja egész hosszában azt észlelte, 
hogy a jégmező észak-felé mindenütt emelkedik, ott tehát a 
hóréteg még magasabb! A szóban forgó jégmező haránlmetszete 
feltűnően szabályos hengerfelületet mutat. Valamint Nansen 
1888-ik évi, úgy Jen.sen 1878-iki (62’/o'), Nordenskiöld 1888-iki 
(687.1") és Peary 1886-iki (697V) expediliójának észleletei a 
fentebb említett henger alakú felület szabályossága mellett 
tanúskodnak, miből a jégmező összefüggő természete és folyto- 
nossága önként jelentkezik. 
Ezen óriási jégtömeg legalább is 160 légnyomással hat 
alapjára s oly erővel tolja a jégáraniokat a tenger partjai felé, 
hogy ezen áramnak a legkeményebb sziklák ellentállani sem 
képesek. 
A Vajgat fjord i)artjain, melynek hossza 20 és szélessége 
2 mérföld, oly bazall-hasadékok láthatók, melyeknek magas- 
sága 1500 méterig hatol fel. Ez némi fogalmat nyújt nekünk 
a jégáram vájó-er('jéröl, különösen ha meggondoljuk, hogy a 
Vajgatfjordnak viz alatti mélysége legalább is 500 méter s hogy 
így az egész magasság 2000 méterre becsülhető! 
Nansen útjában, szeptember 12— 14-én, midőn Grönland 
közepe táján járt, — 45 ' C. s átlag — 34 C. fokot észlelt. Oly 
alacsony hőmér.sék az, mely szeptemberben Földünk északi 
félgömbjén seholsem észlelhető. Minden jel arra mutat, hogy 
Grönland belsejében, még a legforróbb nyári napokon is, az 
átlagos középhőmérsék — 10 C. foknál nagyobb nem lehet. 
Mármost minő ott a hőmérsék télen ? ! Nagyon valószínű, hogy 
Grönland jelenleg Földünk legzordonabb területe. Az éjjelek és 
napalok közötti hőmérsék-külömbségek, Nansen adatai szerint 
20 — 25 G. fokra tehetők, mi könnyen megéri hetö ha a hómezők 
fötölti igen ritka és átlátszó légrétegeket, a gyors hőkizngárzást 
és a melegpótlásnak hiányát tekintetbe ve.sszük. 
Végül kérdezhetjük még, hogy a jégmezők magassága 
jelenleg emelkedik-e, vagy apad ? Annyi bizonyos, hogy vala- 
mikor az egyensúlynak be kell állani, mert az óriási magas- 
sággal a nyomás is folytonosan nagyobbodik s annak követ- 
keztében a tömegek kénytelenek tovább mozogni; de a nyomás- 
ból és a súrlódásból hő is fejlődik s ez utóbbinak az a követkéz- 
