10 
Dr. Ortvay T. 
nyulászok'), hodászok-), k u t ya p e c z é r ek^) vadá- 
szok^), va d ő rzők"’), hálósok*^') einlítvék, mi a vadá- 
szati sportnak valósággal munkafelosztáson alapuló szervezé- 
sére mutat. Maga a vadászat pedig eleitől fogva jogi formákkal 
vétetett körül: valóságos jogot képezett a vadászati 
Cod. Dipl. IV. III., 318. IV. II.. 360); nyilván itt királyi solymárok 
laktak. (Paur: Hazá nk I., 15.) Halla nyitramegyei faluban szintén királyi 
solymárok laktak. Ezekről már IV. László tesz említést 1275-ben. (Pesty: 
A helynevek és a történelem 35 1.) 
0 A Nyúlás helynév királyi cselédekre vonatkozik. IV. László 
király által több ízben említtetnek leporarii vagy leporiferi nostri. 
1278. évben a fenntemlített Heem comes leporiferorum volt. Más 
alkalommal az ilyen udvari jobbágyokat nemesi rangra emelték. (L. Fejér: 
Cod. Dipl. V. I., 253 és 464. VI. IL, 351. IX., 413.) 
-) IV. Béla egyik 1251-ik évi okleveleken említve van Purud hely- 
ség, melyben hajdan királyi hódászok laktak. Villám quoque Béka et 
villám Purud, in qua q uon d am n o s tr i Castorioli residebant. (Ház. 
Okltár 21 1.) 1272-ben szatmármegyei hódásznépről olvasunk. Casto- 
rinarii qui vulgo Hudaz dicuntur. (Ház. Okmtár VIII., 438.) 
IV. Béla király 1254-ben és később mások is a vadászebek 
őrzésére rendelt cselédségről világosan szól és pedig a szepesmegyei 
Somogy falura vonatkozással (a mai Schmegen vagy Szmizsány): Terram 
Sumugh in Scepus, emptam per ipsos (saxones) a Caniferis nostris 
super eandem terram Sumugh existentem. Hogy e helység közel esik 
Hunfalvához (Hundsdorf), megadja az utóbbinak is jelentőségét. (Pesty: 
A helynevek 36. 1.) Egy év nélkül, de IV. László alatt, kelt okiratban 
martinujs canifer et sui fratres Alsó-Golopot kértek IV. Lászlótól, de 
nem kapták. (Zi eh y- 0 kmt. I., 71.) A XIII. században peezérei (caniferi) 
voltak a szepesi prépostnak is. (Katona VII., 975.) — De Caniferis in- 
tézkedik II. Endre király in Decreto c. 15 Az Érd mellett levő erdőben 
kutyavár romjai láthatók. Erről azt állítják, hogy Mátyás király vadász- 
kutyáinak tanyája volt. (Vasárnapi Újság 1862. 46 sz.) 
^) 1470-ben említvék a szentgáli, horhi és németi királyi vadászok 
(Tagányi I., 28.) — 1510-ben a királyi vadászoknak Sz.-Gál, Németi 
és Horhi falvaihoz tartozó Kab nevű erdői. (Tagányi 1., 31.) 
“) 1464-ben Mátyás király a Zólyom várához tartozó Mothófalva 
(ma Motyova) királyi polgárait szabadalmaikban megerősíti, nekik egyik 
pont szerint semmi más kötelezettségük nincsen az erdők s az abban 
lévő vadak őrizetén s azoknak vadászatán kivül. (Tagányi 1., 27.) 
“) 1267-ben IV. Béla király a királyi hálósok Vduorlh nevű 
földjét az elszegényedett turóczi monostornak adományozza, terram quan- 
dam populorum nostrorum retiferrorum, qui vulgo halous nuncupantur, 
Vduorlh iiocatam. (Ház. Okltár 52 1.) 
