4 
Dr. Pantocsek József. 
számos más fajon kívül mint igen nevezetes a Melosira undu- 
lata^ (E.) Kg. 
Ezen utóbbi fajt valóban őskori fajnak mondhatjuk mert a 
Melosira undidata-i eddig a bory, dubravicai, farkasfalvi, ihrácsi, 
kopacseli és mocsári tehát magyar lelőhelyeken kívül csakis a 
Cassel melletti Habichtswaldról származó csiszolópalából ismer- 
tük s melyet Ehrenberg ismerttett legelőször. A legújabb időben 
élő állapotban is megfigyelte a Melosira nndidata-i 1888-ban 
A. T s c h i r s c h Java szigetén a Boitzenburg közelében levő 
„Kottabatu“ fürdő telep iszapjában; 1897-ben pedig Dr. M. 
Raciborski Java szigetén a „Slamat“ tűzhányó északi 
oldalán 1109 m. tengerfeletti magasságban fakadó ,.Goetji“ nevű 
hőforrás által nedvesített sziklákon gyűjtötte. 
Ez mindenesetre oly figyelemre méltó fontos körülmény, 
mely szintén bizonyítja, hogy hazánkban a bacillaria kőzetek 
keletkezése idejében, tropikus éghajlat uralkodott. 
Hosszú ideig tartó, górcsövi vizsgálatnál sikerült nekem a 
kőzetből készített praeparatumokban 62 bacillariafajt meg- 
határoznom, melyeknek leírását s rajzát a következőkben 
adom. 
Rhaphideae. 
Naviculaceae. 
1. nem. Ci/nibella Ag. 1830. 
1) Cynihella amtriaca Grun. var. tiimida Pánt. n. v. 
Sejt hossza 65. 2 — 66 szélessége 18. 2-18. 5 a. Sávok 
száma 10 |U-ben 12—13. 
Tömöttebb alakja, keskenyedő végei, sűrűbb savjai állal 
mindenkor megkülönböztethető a fajtól. — Ábra I. 5. 
2) Cymhella yrata Pánt. n. s. 
A csajkáalakú sejt hossza 40. 6 ,u, szélessége 9. 8 ; 
sarkai keregdedek; hasadékvonal egyenes irányú, keskeny 
csupasz terület által környezett; savok 10 /<-ben 10, egy közűén 
haladók, finoman pontozottak. — Összehasonlítható a C. alpina 
Grun. fajjal, melytől azonban sokkal sűrűbben elhelyezett sávok 
által külömbözik. — Ábra I. 4. 
3) Cymhella lanceolata E. var. densestriafa Pánt. n. v. 
