A mezőgazdaságra káros rovarokról. 57 
ártalmasnak, mert azt hitték róla, hogy húsevő, de a répa- 
termelők azt tapasztalták, hogy némely évben nagy károkat 
okoz a répában. A honvéd bogárról azt Írja dr. Göbel 
és Kraft, hogy a répán is előfordúl, ez pedig nem áll, sőt volt 
alkalmam tapasztalni, hogy egy repczével bevetett földemhez 
közel lévő répa táblára még akkor sem ment át a honvédbogár 
a midőn az általa tönkretett repczeföld kiszántatott és így a 
bogarak táplálék nélkül maradtak. A honvédbogárról, 
még egy kis tréfás epizódot is hozhatok fel. Erről a bogárról 
a czéhbeliek egyike eddig azt hirdette, hogy évente három 
nemzedéke van; de legtöbbje kettőt vallott. így írja Emich 
Gusztáv is „káros rovarok“ czímű munkájában. Első szaktekin- 
télyünk Dr. Horváth Géza is így hirdette. Már régen, még 1886. 
évben ismerkedtem meg a honvédbogárral és figyelemmel les- 
tem életmódját. Akkor jelentést írtam az akkori „Phylloxera 
kísérleti állomásnak,“ hogy a bogár álczája, a fekete hernyó 
tavasszal ha megnől földbe húzódik, bebábozódik, hogy azután 
14—18 nap múlva mint kifejlődött bogár a felszínre kerüljön, 
de a megjelenés nem tart soká, mert alig hogy a bogár be- 
mutatkozik, május hó végén visszahúzódik ismét a földbe, hogy 
azután csak ősszel jelentkezzék újból, a mikor már friss repcze 
van. „Ez c.sodás dolog volt,“ Írja Jablonovszky József, a rovar- 
tani állomás jelenlegi vezetője, „most évek múlva (1996) be- 
vallom, hogy mi azt akkor Rovarának nem hittük; nem azért, 
mert nem találtuk e szokatlan jelenségnek az okát; miért is 
merüljön e bogár nyári álomba? Az csak a budapesti emberek 
szokása, hogy a nyári meleget vidéken alussza át, de bogárról 
nem tudtuk s nem is hittük el.“ 
„Pedig úgy van. Rovara megfigyelése pontos volt. A bogár 
egy része tényleg a nyarat, vagyis azt az időt, a mikor sem 
maga, sem ivadéka ennivalót nem igen találna, föld alatti 
alvással tölti el. S e megfigyelés egyszersmind bizonyítékot ad 
arról, hogy a honvédbogár egy részének évente csak egy nem- 
zedéke van.“ 
A legnagyobb ellentéteket találjuk a szakirodalomban a 
répabogárról (Cleonus punctiventus) Emich Gusztáv 
azt Írja, „hogy a bogár életmódja még nem ismeretes és hogy 
valószínűleg a bogár és álczája is más míveleti növényeken is 
