16(3 
Ülési jegyzőkönyvek. 
villamos vasút hajtására szükséges áram veszélyességét is. — 
Végre utasításokat ad a villamos áram által sújtott ember 
megmentésére. Az előadás második részében tárgyalja az áram 
tűzveszélyességét. Megmagyarázza általában azokat a föltételeket, 
melyek mellett gyujtólag hat, ezzel egyszersmind a rövidzárlat- 
nak adja definitióját. Midőn a rövidzárlat okait tárgyalja, be- 
hatóan és szakszerűen méltatja a különböző installáció módokat. 
Végre elmondja azokat a készülékeket, melyek a rövidzárlat 
veszélyes voltát megsemmisítik. Érdekes előadását azzal a meg- 
jegyzéssel zárja, hogy a villamos áram által fellépő szeren- 
csétlenségek sokkal ritkábbak volnának, ha a berendezésnél 
pontos szakszerű kivitelre ügyelnének. Az igen érdekes előadás, 
melyet kísérletek és sematikus rajzok tettek még érthetőbbé, a 
hallgatóság figyelmét mind végig lekötötte. Elnök az előadónak 
élvezetes elöadá.saért köszönetét mondott, mire a hallgatóság 
az előadót lelkesen megéljenezte. 
Hatodik ü 1 é s 19(33. november 1 1-é n. 
Elnök: Antolik Károly. Jegyző: Szép Rez.sö. 
Az ülés tárgya Krziz százados előadása volt: az álló 
csillagok sajátos mozgásainak meghatározása fényelemzési úton. 
Előadó mindenekelőtt röviden előadta a fényelemzés (spec- 
Iroscopia) lényegét, mely a sugarak megtörésében nyilvánul. 
Minden egyes színnek a spectruma más és más rezgési szám- 
nak felel meg. Leggyorsabban rezeg a vörös, leglassabban az 
ibolya sugár. Beszél a színkép láthatatlan részeiről, meg- 
magyarázza a spectrum 3 faját még pedig az állandó, a meg- 
szakított és az absorptiós látképet. Megmagyarázza az úgy- 
nevezett világos és sötét vonalakat. Áttér a Doppler elméletre, 
mely a hangok rezgésénél oly nagy szerepet játszik és ezt az 
elméletet a színsugarak rezgésénél is alkalmazza. A spectrum- 
beli vonalak más és más helyen mutatkoznak aszerint amint 
az álló csillag hozzánk közelebb vagy távolabb van. A vonalak 
állásából lehet aztán a fényforrásnak — tehát a csillagoknak — 
mozgására következtetést vonni. Sőt ezen vonalok olyan csilla- 
goknál is képződnek, melyek szemünknek láthatatlanok és 
melyeknek létezéséről külömben tudomásul sem bírnánk. .V 
