63 
rült aztan ^a&es-nek* **) ) nehany esetben a vizelletben, majd az 
ajkak es vegbel körüli fekelyekben kimutatni a bacillusokat 
s ez altal e szervek gümökoros bantalmat megallapitani. 
Legiijabban pedig WeichseTbaum-n^^s.'^'^) a ,, miliar tuber- 
culosis‘‘ 3 eseteben sikerült a bacillusokat meg a verben is ki- 
mutatni. Ha Weichselbaum ezen felfedezeset a tovabbi vizsga- 
latok csakugyan megerositik : ügy a tuberculosis körismezese 
ismet egy nagyon is jelentekeny lepessel haladt elöre. Reszemrdl 
vervizsgalatokkal a legkülömbözdbb bantalmakban Kordnyi tanar 
klinikajan egy idöben tüzetesen foglalkoztam , s i'gy tapasz- 
talasbol mondhatom, bogy mily rendkivül nagy övatossag szük- 
seges arra, bogy a verben esetleg elofordulo bacteriumokböl 
valamely betegsegre biztosan következtetni lebessen.f) 
A görvelykör es gümdkor közötti összefüggesre nezve fel- 
emlitem Hauhe kitunö ertekezeset — lieber Tuberculose des 
Kindesalters und ihr Verbal tniss zur Scrophuloseff) — melyben 
kimondja, bogy a tuberculosis parasiticus termeszetü fertozö 
betegseg es bogy a görvelyköros gyermekeknek kivalöan nagy 
hajlamuk van a tuberculosisra. 
A fentebbiekbdl kitünik tebat, bogy a tuberculosis ker- 
dese, mely mar mondbatni több mint egy ezred eve tartja ko- 
ronkint forrongasban a gondolkozö orvosokat, meg mai nap sem 
erte el a megfejtes azon pontjat, melynel azt mondhatnok, bogy 
e betegseg kifejlodese es tovabb terjedese feldl mindent tudunk. 
A tuberculosis nem oly egyszerü lefolyässal birö bantalom, 
mint mas parasiticus termeszetü fertdzd betegseg, s igy nem is 
magyaräzhatjuk meg annak minden pbasisat egy elmelet fel- 
*) Bdbes : a bacillus tuberculosis kimutatäsa a büg-yban, a hügy-ivar 
rendszer gümökörjänäl. Orvosi betilap 1883. 7-ik szämäban. 
Babes: Gümökoros bacillusok a büvelybeii, a hügycsöben, vegbel körüli 
fekelyekben es az ajkak fekelyeiben. Orvosi betilap 1883. 32-ik szamaban. 
**) Weichselbaum-n3ik ezen elöadasa olvasbatö: a Wiener med. Wocben- 
scbrift 12. es 13. szämaiban, toväbbä az Allgemeine Wiener mediziniscbe 
Zeitung 10. szämäban. 
t) Dr. Pävay : A cresotin savas natrium gyögybatäsa es alkalmazäsi 
mödjäröl Orvosi Hetilap 1880. 40., 41. s ugyanez a Fester mediziniscb- 
cbirurgiscbe Presse 48., 49., 50. es 52. szämaiban. 
tt) Hauke : Wiener mediziniscbe Blätter 1884. 7., 8.. 9 szämaiban. 
