32 
tübingeni egyetem jeles klinikusa igyekezett gyakorlati ervenyt 
szerezDi. Szerinte a tüdovesz hurutos tüdölobböl es gyengebben 
fejlett s melle rossziU taplält egyeneknel tüddgjmladäsböl is 
fejlddbetik, a tiidöver^est, Uletöleg a liabos verl'öpest pedig egyenesen 
a tüdovesz Jcezdö szakdnak tel'Mi. A tüdd gümökört d is külön 
betegsegnek tartja. Az elsajtosodott tüddlobok pedig a tüdd- 
gümdkör fejlddesere igen alkalmas talajt nynjtanak vagy a mint 
yiemeyer mondja : a tüdovesz veszelye epen ahhan rejliJc, hogy a 
tüdöveszes heteg Jcönnyen gümöJcörossd teilet. 
A Virclioiv-S iemeyer -iele nezet körülbelül 1873-ik evig nralta 
az orvosi vilagot. Ekkor lepett fei Buhl, a müncbeni egyetemen 
a korbonctan tanara. 0 szerinte az egesz tüdd nem egyeb mint 
egy levegdvel telt nyirkmirigy, melynek falai ügynevezett belbam- 
sejtekkel — endotkellel — vannak kibelelve, s epen a tüddsejtek 
— alveolusok — ezen belhäm sejtjeinek gyuladasa, levälasa es 
elsajtosodasa kepezne a tüddvesz kiindulasi pontjat. Buhl a 
Vivcliou'-fele heveny gümdkort masodlagos folyamatnak tekinti, 
mely elsajtosodott gocokböl vagy görvelyköros mirigyekbdl, valö- 
szinüleg hacteriumoh iitjdn terjedne el, s ig}" Buhl szerint egy 
fertözö termeszetü es egy loibos eredetü tüdovesz leteznek. Buhl az 
ältalam most röviden kifejtett tanteteleit 1873-ban Müncbenben 
megjelent ,, Zwölf Briefe über Lungenentzündung, Tuberculose und 
Schivindsucht^^ cimü müveben kitünd elmeellel es szellemmel vedi, 
azoiiban balalaval együtt nezete is — a nelkül bogy ez a gyakor- 
lati eletben mely ebb gyökeret vert volna — sirba szällt. Utana 
Bindfhisch lepett fei, s d csak egyfele tüddveszt vesz fei : a gümd- 
koros tüddveszt — phtbisis taberculosa — ez szerinte nem mäs 
mint egy scropbuloticus termeszetü gyuladas, s igy minden görvely- 
Iwros egyen — es kivaloan ezek — abban a veszedelemben forognah, 
hogy gümölcörosohhd leszneJc, s ebben öszinten megvallva, eddigi tapasz- 
talataini folytdn Bind fleischnah: csahugyan igaza is van. Ennelfog ca 
minden szüleneh — kihnch gyermehöh csah leghevesbbe is görvely- 
höros — lelhiismeretesen ajdnlom es mintegy szivöhre hötöm, hogy 
törehedjeneh az orvosi tudomdnynah rendtlhezesre dllö minden esz- 
hözevel arra hatni, hogy gyermeheih a görvelyhörtöl mentül elöbb es 
gyöheresen megszabaduljanah, hogy igy a görvelyhor — scrophida — 
hiirtdsdval megszünjeh a szervezet ugy a tüdovesz mint a tuber- 
culosis fcjlödeseneh hedvezö talajt nyujtani. 
