31 
fogalmait tisztäzva, vegre felderiti a sokak ältal raeg csak sejtett 
igazsagot. Ezen utöbbi volt Koch szerepe es erderae. 
Ha mar eddigi targyalasom folyamaban is, bol a tüddvesz 
— phtbisis, — es bol a tüddgümokör — tuberculosis — kifeje- 
zeseket basznaltam, ngy az nein veletlensegbdl törtent, banem 
mar e ket kifejezes basznälata altal is nemileg bangsülyozni 
kivantam azt, bogy e ket betegseg egymassal nem azonos, es 
bogy e ket betegsegnek szamos egymasba atmend alakja van, 
bolotfc a közeletben mindket kifejezest azonos ertelemben szoktak 
basznalni. Ketsegtelenül all, bogy a tüddveszt ngy Hippocrates 
mint a nagy Galenus ismertek. Azonban e ket nagybirü orvos 
balalaval az egesz tan mintegy 1500 evig szendergett bölcseje- 
ben ; 1650-ben Delaboe Sylvins Franciscus volt az elsd, ki tüdd- 
fekelyekrdl es tüddgümdkorrol tesz emlitest erre vonatkozö miive- 
ben. Tovabb fejlesztek e tant a 17-ik szazad vege feie Willis^ 
Valsalva, Morgagni, Morton es mas orvos-termeszetbuvarok. Meg 
nagyobb lendületet adtak az egesz tannak 1803-ban Vetter Becs- 
ben, de különösen Bayle, ki 1810-ben megjelent miiveben mär a 
tubercnlumokat is leirja es azokat scropbuloticus anyagbol kep- 
zddött dagocskäknak tekinti. 
Laennec francia orvostanär (1819-ben) volt az elsd, ki a 
gümdkor tanaval elddeinel sokkal bebatöbban foglalkozott, s epen 
ezert dt tekintik e betegseg tana megalapitöjänak. Szerinte e 
betegseg tüddgyuladäsböl vagy verköpesbdl is keletkezbetik, ba 
a szervezet arra bajlammal bir. 
BohitansBhy a positiv orvosi tudomäny megteremtdje a 40-es 
evekben megjelent miiveiben csatlakozik Laennec nezetebez es 
kimondja, bogy a „tnbercnlosis“ — gümdkor — es „scropbulosis“ 
— görvelykör — ikertestverek, vagyis bogy mindkettd ogj es 
ngyanazon bäntalom. Majd Virchow lepett fei s igyekezett az 
annyi buvär ältal meglebetdsen összebonyolitott tömkelegben az 
Ariadne fonalat megtalälni. Virchotv szerint a gümdkornak ket 
alakja van ; egyiJc a lieveny gümohör vagyis az igazi tuberculosis, 
— tuberculosis miliaris — middn az egesz szervezetet, de külö- 
nösen a tüddket ezer es ezer mäkszemnyi gümdcskek lepik el, a 
mdsik pedig nem egyeb mint egy scrophidoticiis tiidÖgyuladds, a mely 
az izzadmänynak sajtos elvältozäsäval jär es a tuiajdonkepeni 
tüddve^szre vezet. Virchow most kifejtett nezetenek Xiemeyer, a 
