A tüdöveszröl es annak ragäly-anyagäröl a Koch-fele 
„bacillus tuberculosis“-röl. 
Elöadatott a pozsonyi termeszettudomänyi tärsulatnak 1883. evi raäjus 30-än 
tartott üleseben dr. Pävay Vajna Gabortöl, a pozsonyi m. kir. orsz. körhäz 
föorvosatöl. 
Tisztelt Uraim! 
A mai esten szerencsem lesz önöknek egy mindannyiunkat 
nagyon is közelrdl erdeklö targyröl: a tüddveszrdl es gümokorröl, 
nem külömben annak ragaly-anyagarol, a Koch altal felfedezett 
s ugy nevezett „hacillus tuherculosis^‘ -rol szöllani. Ketsegkivül 
aljg van betegseg, mely nagyobb figyelmet erdemeine ugy az 
orvosok mint a tarsadalom reszerdl, mint epen maga a szoban 
forgo betegseg. 
Hiszen a tüddvesz az, mely Angliaban 50,000-rel, Nemet- 
orszagban pedig majdnem 200,000-rel ragadja aldozatait evenkint. 
A tüddvesz es gümdkör azon bantalmak, melyek a munkabiro 
eletkornak legnagyobb ostorai. Ezen betegseg, mely mint Marc 
d'Espine mondja, szamosabb äldozatot követelt es követel meg 
ma is, mint a legnagyobb mertekben düböngd dögvesz — pestis — 
vagy Cholera együtt veve. Anglia statistikai kimutatasabol ki- 
tünik, hogy az 1849-, 51-, 53-, 58- es 59-iki Cholera-evekben 
62,000 ember halt meg, mig ugy an ezen idd alatt tüddveszben 
250,000, altalaban a statistikusok szämitasa szerint a 20-ik elet- 
even felül es a körül minden 3-ik halalozast a tüddvesz okozza. 
E körülmeny mar önmagaban veve is elegendd arra, hogy 
a tüddvesz kerdese folyton napi renden maradjon es hogy a 
közerdekeltseget felkeltse es ebrentartsa, meg a nem orvosi 
körökben is. 
emberiseg feladata — ugymond Virchoiv, a hires berlini 
orvostanar es anthropologus — most mar a tüdövesz es gümölcör 
legyÖsese, a mint hogy a Iwzepkorban nagy merteldjen dühöngö scor- 
hutot legyözte.^'- 
