58 
mindre Grad at maatte nøies med Antagelser. Hvad 
det maa gjælde om, er at finde nye og ganske anderledes 
sikre Undersøgelsesmethoder end dem, der hidtil al- 
mindelig anvendes. 
Mine Undersøgelser kan saaledes heller ikke til 
Dato gjøre nogen Fordring paa at give tilfredsstillende 
Løsning paa disse Spørgsmaal; det maa kun betragtes 
som famlende Forsøg paa at overskride et Bjerg, der 
visselig ikke er uoverskridelig, men som det dog vil 
kræve alvorligt Arbeide at komme helt over. 
Ascidiernes Centralnervesystem. 
Den histologiske Bygning af Ascidiernes Nerve- 
system har lige til de seneste Tider saagodtsom ikke 
været undersøgt, det er først i de sidste Aar især ved 
Prof. E. V. Benedens og Dr. Ch. Julin’s*) Arbeider, at 
der er bleven kastet noget Lys derover, der staar imid- 
lertid endnu meget tilbage. — Centralnervesystemet 
udgjøres af den mellem Mundaabning og Kloakaabning 
beliggende Hjerne, fra hvis bagre Ende udgaar den 
af V. Beneden og Julin beskrevne dorsale ganglionære 
Streng (cordon ganglionnaire visceral oii dorsal) der 
strækker sig bagover forbi Kloakaabningen indtil den 
forsvinder i Nærheden af Leveren.**) Det har specielt 
*) Ch. Julin. Rech. s. Torganisation des Ascidies simples. 
Arch. d. Biologie. T. It. i88i P. 59 — 126. E. v. Beneden & 
Ch. Julin. Le systéme nerveux central des Ascidies adultes Arch. 
d. Biologie T. V, 1884. 
**) Anm. Mine Undersøgelser af denne Streng har til Dato 
blot været ganske flygtige, det synes dog som den kan have en 
noget forskjellig Bygning hos de forskjellige Arter. Hos de Arter, 
jeg væsentlig har undersøgt (Phallusia venosa, Ph. mentula, Ph. 
obliqua, Ascidia scabra, Corella parallebo grammara), har den en kun 
ringe Udvikling, Gangliecellerne er gjennemgaaende smaa, lang- 
strakte (bipolare?) og tæt sammenhobede, de har kun sjelden en 
saadan Størrelse, som v. Beneden og Ch. Julin har fundet hos den 
