Isbræstudier i Jotunheimen. 
47 
taget hos flere bræer. Denne overfladeform skyldes rigtignok 
tildels den i bræens midte hurtigere bevægelse, men faar dog 
paa grund af reflexionen et skarpere præg. Dette viser sig 
ogsaa deri, at denne karakteristiske form kan mangle eller 
ialfald træde meget tilbage, hvor de gunstige betingelser for 
en saadan reflexion ikke er tilstede. Det dannede ablations- 
vand samler sig da i de eiendommelig zikzakformede bræbække, 
der snor sig nedover i bræens længderetning. Undertiden 
forsvinder disse i en bræbrønd eller grotte, eller de sluges af 
en spræk; hvor de faar fortsætte sin muntre leg helt ned til 
bræens ende, kan de undertiden naa en dybde af flere meter. 
Hist og her træffer man inde paa bræerne schluchter med 
stillestaaende vand. De temperaturforhold, der gjør sig 
gjældende i det paa en isbræs overflade rindende og stille- 
staaende vand, er noksaa interessante. Professor Sexe siger 
saaledes: „jeg undersøgte tidt og ofte, hvor jeg for frem, 
Temperaturen i det Vand, som paa Sommertiden kommer ud 
af Folgefon og dens Iisbræer, just der, hvor det træder frem 
til Dagen fra det frosne Element, og fandt, at den i Pegelen 
var lidt over 0°. Jeg undersøgte ogsaa Temperaturen i deb 
Vand, som flød paa Iisbræernes Overflade, og fandt den i Pe- 
gelen at være 0 °. Men ogsaa der viste den sig iblandt baade 
under Pegn og i klart Solskin at være, vistnok høist ubety- 
deligt, over 0 0 “ 1 ). Og videre fortsætter han: „Temperaturen 
i det Vand, som kom frem fra Iisbræerne, var forresten ikke 
konstant, den steg og faldt lidt med Vandmængden. Det 
samme forekom mig at være Tilfældet, skjønt i ringere Grad, 
med Temperaturen i det Vand, som flød paa Isbræernes Over- 
flade“ 1 ). Hr. De Seue har ogsaa fundet saadanne smaa over- 
skud over nul ved sine undersøgelser af Justedalsbræen 2 ) og 
Svartisen 3 ). Jeg har anstillet endel maalinger for at bestemme 
vandtemperaturen inde paa bræerne; af disse maalinger ved- 
føies : 
Stillestaaende vand 
Vand 
Luft 
Veir 
Omgivelser 
Sveljenaasbræen 15 juli 5 /( 30™ p. m. 
0°,0 
13,0 
klart 
ren is 
Heilstugubræen 26 — 8 h 30™ p. m. 
0°;1 
2,0 
regn 
sne og is 
Sveljenaasbræen 27 — 2 h 30™ p. m. 
0°,5 
6,9 
skyet 
is og grus 
1 ) Sexe : Om Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 18, 19. 
2 ) De Sene: Le névé de Justedal et ses glaciers, Univ. prog. 1870, pag. 33. 
3 ) Nyt Mag. for Naturvid. B. 21, pag. 252, 253. 
