48 P. A. Øyen. 
Rindende vand 
V and 
Luft 
Veir 
Omgivelser 
Heilstugubræen 29 juli 12^ 30» p. m. 
0°,2 
4.0 
klart 
is 
Vetle-Juvbræen 31 — 6 h 30 m p. m. 
0°,1 
4,2 
klart 
sne og is 
Stor-Juvbræen 1 august # 30» p. m. 
0°,2 
5,2* 
regn 
is 
Paa bræen stille staaende vand kan altsaa have en tempe- 
ratur af nul grader, naar det forekommer under saadanne be- 
tingelser, at temperaturen i våndet overalt er den samme; 
det giver sig ogsaa tilkjende i den neutrale tilstand: våndet 
viser ingen tendens til frysning, isen ingen tendens til smelt- 
ning. Anderledes stiller forholdet sig, hvis dér kommer regn 
til, eller hvis vandets omgivelse delvis er grusblandet; tempe- 
raturen i våndet kan da stige over nul, selv om det er stille- 
staaende. Det rindende vand opfører sig noget anderledes. 
Af en hel række maalinger, som jeg om eftermiddagen 15 juli 
foretog paa Sveljenaasbræen, syntes resultatet at være, at 
temperaturen steg fra kanterne af bræbækken udover mod 
midten. Lige ved kanten viste thermometret 0°,0, længere 
ude 0,°1 (omtrent samtidig, 4 /j 30» p. m. L. 14 ; 0). Dette er 
forresten et forhold, som man bør være opmærksom paa ved 
maalingen af det rindende vands temperatur. Ved bræeives 
temperatur, hvor det ofte er af interesse at have tiendedelen 
af en grad nøiagtig bestemt, gjælder det, at den er maalt paa 
et saadant sted, at man faar et udtryk for en midlere sand 
værdi. 
Smeltningen i bræens indre finder ligesom den paa under- 
siden stedfindende afsmeltning sin naturligste forklaring i den 
indtrængende, varmere lufts virkning og i virkningen af det 
vand, der dels ved infiltration dels gjennem sprækker trænger 
ind ovenfra, dels trænger md under bræen fra de omgivende 
fjeldsider. 
Det saaledes ved ablation, indre smeltning og afsmeltning 
paa undersiden dannede vand samler sig da ved bræens nedre 
ende i den fossende bræelv; ofte siver våndet frem paa for- 
skjellige steder langs brækanten og forener sig først længere nede 
til en enkelt strøm. Ganske undtagelsesvis findes antydning 
til en „Gletscherthor“; ingensteds har jeg fundet den typisk 
udviklet. 
De temperaturmaalinger, jeg har anstillet lige ved bræ- 
kanten, er følgende: 
