Isbræstudier i Jotunheimen. 
51 
Jeg vil derpaa gaa over til en nærmere undersøgelse af 
de saakaldte kaivningsbræer, idet jeg først vil behandle den 
saakaldte kalvning og derefter se lidt paa de i vedkommende 
indsøer herskende temperaturforhold. 
Den typiske kalvning, saadan som man tinder den hos 
grønlandske bræer, kommer jo istand derved, at bræen gaar 
helt ud i en fjord. Denne bliver dybere og dybere, og som 
professor Helland siger : „da das Eis specifisch leichter als dass 
Wasser ist, so muss am Ende der ganze Gletscher schwimmen. *) 
Men man har ogsaa eksempler paa, at selv bræer, der gaar 
ud i havet, ikke lader sig indor dne under denne kalvnings- 
type; derimod optræder en anden form for kalvningen: fra 
bræen løsnes brudstykker, der falder ned i våndet. Haar 
man gaar over til indsøernes kaivningsbræer, synes denne 
sidste form at blive den almindelige. Om en isbræ ved Juk- 
lav andet paa Folgefonnens nordvestre hjørne siger saaledes 
professor Sexe : „paa den Lokalitet, jeg har faar Øie, skjød 
ikke Iisbræen sig ned i, men udover Våndet. Og det er at 
antage, at, idet den gjør dette, taber dens Forende Under- 
støttelsen og søger at gjenvinde samme ved at sænke sig 
noget i Våndet, under hvilken Synken den brydes fra Moder- 
massen, der bliver staaende igjen med en vertikal Væg“ * 2 ). 
Om Blaadalsbræen, Folgefonnen, siger dr. Penck: „ich glaube 
nicht, dass derselbe hier nach der Analogie der grönländischen 
Gletscher kalbte“ 3 ). Om botntjern og botnbræer i Justedals- 
bræens omegn siger hr. Lorange: „paa mange Steder finder 
man Bræen stikkende ned i Tjernets øvre Ende og følge 
Bunden, saa langt Øiet kan naa“ 4 ). I dette tilfælde. vilde 
kalvningen sandsynligvis bestaa i, at brudstykker fra bræen 
faldt ned i våndet. Hr. De Seue siger ogsaa om Svartisen, 
at „is jævnlig styrtede ned“ 5 ) i våndet. Som man ser er re- 
gelen den, at lø snede brudstykker, falder ned i vedkommende 
tjern eller indsø. 
Ved de kaivningsbræer, jeg har seet i Jo tunfj eldene, har 
b Mitth. des Ver. für Erdk. zu Leipzig, 1876, pag 31. 
2 ) Sexe: Om Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 8. 
3 ) Mitth. des Ver. für Erdk. zu Leipzig, 1879, pag. 34. 
4 ) G-eol. Eörn. Förh. B. II, pag. 345. 
5 ) Nyt Mag. for Naturvidenskaberne, B. 21, pag. 240. 
4 * 
