Isbræstudier i Jotunheimen. 
53 
Vand 
Luft 
Juvvand 
18 angust 
ii* 
0 m 
a. 
m. 
2,0 
5,0 
Semmelholstjern . . 
5 — 
3 * 
Qrø 
p. 
m. 
5,5 
4,0b 
Tverbottentjern . . 
5 
Qh : 
30™ 
p. 
m. 
4,1 
3,7 
Øvre Melkedalsvand 
10 
3 * 
0™ 
P- 
m. 
1,5 
4,0 
Som det sees, er det ikke store variationer, vandtempera- 
turen i disse søer er underkastet. Lufttemperaturens variation 
synes ikke at have stor indfLydelse; derimod synes vind- og 
nedbørforhold at gjøre sig langt mere gjældende. Den vig- 
tigste faktor med hensyn til temperaturvariationen er imid- 
lertid uden tvivl den større eller mindre mængde af tilstede- 
værende kalvis. Semmelholstjern og Tverbotten tjern, hvor de 
respektive bræer er mindre og følgelig leverer mindre kalvis, 
har en høiere temperatur end Juv vand og øvre Melkedalsvand, 
hvor de respektive bræer er større og følgelig har en større 
produktionsevne for kalvis. Naar man undtager de to maa- 
linger fra Semmelholstjern og Tverbottentjern, saa ser man, 
at samtlige temperaturer er lavere end den, hvorved våndet 
har sit maximum af tæthed. Temperaturen maa altsaa stige 
mod dybet. Dette eiendommelige forhold, at temperaturen 
stiger mod dybet selv i sommermaanederne, maa for disse ind- 
søer medføre særegne forhold forskjellige fra dem, man al- 
mindelig træffer ved norske indsøer, hvor temperaturen som 
regel synker mod dybet i sommermaanederne. Den lave vand- 
temperatur maa nødvendigvis medføre en sterk isdannelse om 
vinteren, og deraf følger igjen, at man kan finde disse høit- 
liggende fjeldsøer islagte selv langt ud i juli maaned, ja under- 
tiden hele sommeren igjennem. 
Morænedannelse. 
I den geografiske oversigt er ved de enkelte bræer i 
korthed omtalt de forskjellige maader, hvorpaa løst materiale 
som sand, grus, sten og større blokke forekommer: dels ganske 
enkeltvis og spredt paa bræens overflade, dels mere sammen- 
hobet som overflademoræne, sidemoræne, endemoræne og bund- 
moræne. Jeg vil nu behandle disse forskjellige forekomster 
*) Semmelholsbræen har jeg kun seet fra tjernets nordvestlige ende, 
men den gav et bestemt indtryk af at være kalvningsbræ. 
