58 
P. A. Øyen. 
syn til grand morænens oprindelse gjør der sig gjældende for- 
skjellige anskuelser; nogle forskere lægger materialet tilrette 
for bræen, inedens andre lader bræen selv bente det fra sit 
underlag. Med Jo tunfj eldenes bræer for øie vil jeg kun sige: 
de stene og det grus, der dækkede fjeldets overbade, før isen 
kom, maa forlænge siden være opslidt og ført bort, og de 
forholdsvis mindre, løse masser paa bræernes overbade forslaar 
ikke, selv om sprækkerne slugte dem i sin helhed, til dan- 
nelsen af vedkommende grundmoræner. Den største del af 
materialet maa bræerne selv skaffe sig, og det vistnok paa den 
maade som professor Sexe siger: „disses Underbade maa have 
revet det løst fra Fjældgrunden, hvorover de glide“ 1 ). 
Erosion. 
Spørgsmaalet, om isbræerne eroderer eller ikke, har vakt 
heftig strid blandt glacialgeologerne, og som dr. Penck siger: 
„dieser Streit ist dadurch theils bedingt, theils erschwert, dass 
die Natur verhältnissmässig wenig Erscheinungen zu Grünsten 
dieser oder jener Anschauung direct darbietet“ 2 ). 
Hvor liden betydning endel forskere tillægger isens ero- 
sionsevne, faar sit udtryk i professor Heims udtalelse: „die 
Vergletscherung ist ein relativer Stillstand in der Thalbildung“ 3 ). 
Men om en saadan antagelse bemærker da ogsaa dr. Penck og 
det vistnok med rette : „einen Beweis für diessen Schluss habe 
ich nirgends gelesen“ 4 ). 
Jeg vil i korthed omtale de vigtigste beviser for en glacial 
erosion og de ind vendinger, der har været gjort mod dem. 
Skuringsstriberne, saadan som man bnder dem hos nu- 
tidens bræer, og saadan som man bnder dem indgravet af for- 
tidens, leverer et bevis for isens erosionsevne, et bevis som 
selv de heftigste modstandere har maattet indrømme rigtig- 
heden af. Men saa har de da ogsaa ved striberne fundet et 
bevis for isens ringe erosionsevne, idet de nemlig uden videre 
rebeksion har taget til indtægt den kjendsgjerning, at man 
1 ) Sexe: Om Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 17. 
2 ) Mitth. des Yer. für Erdk. zu Leipzig, 1879, pag. 43. 
3 ) Heim: Handbuch der Gletscherkunde, pag. 401. 
4 ) Mitth. des Yer. für Erdk. zu Leipzig, 1879, pag. 43. 
