60 
P. A. Øyen. 
af lithoklaser gjennemsat fj eldparti, en snart noget haardere 
snart noget blødere bergart kan bave. 
Grundmorænens tilstedeværelse er, som jeg tidligere bar 
udviklet, efter min mening et tydeligt bevis for isens erode- 
rende evne. Tbi det er ikke, som ofte antaget, blot løsere 
bergarter, en bræ kan løsrive fra underlaget. Gumælius bar 
i en moræne fundet stene af graa gneis, om bvilke ban siger : 
„tydligen äro de upprifna delar af en redan refflad ocb po- 
lerad bergkulle“ 1 ). Om grundmorænen under Folgeformens 
hængebræer siger dr. Penck: „es bleibt nur die Annahme zur 
Erklärung dieser Erscheinung, dass der Schutt unter dem 
Gletscher durch diesen selber losgeløst worden ist, dass der 
Gletscher also erodirt“ 2 ). Grundmorænen vidner ved sin fore- 
komst og sin karakter tydelig om isens eroderende evne, eller 
som dr. Penck siger: „das Material der Grundmoränen selbst 
lehrt, dass der Gletscher erodirt hat“ 3 ). 
Bræelven endelig, gulgraa, grumset som den træder frem 
i dagen, leverer med sin rige slamgehalt det mest iøinefaldende 
bevis for bræens evne til at erodere sit leie. Idet bræen 
trykker mod sit underlag og langsomt glider fremover, knuser 
den en hel del af det løse materiale og benytter det som 
siibepulver ligeoverfor underlaget (eftersom slibepulveret op- 
slides, maa det naturligvis erstattes af det underliggende faste 
fjeld), og som Archibald Geikie siger : „by this grinding action, 
it erodes its bed“ 4 ). Medens de masser af sten, grus og sand, 
som bræen i en given tid tilveiebringer, vanskelig lader sig 
bestemme, saa giver det slam, bræelven udfører, anledning til 
en kvantitativ bestemmelse, ialfald approximativt, eller for at 
bruge dr. Penck’s ord: „die Grösse der Glacialerosion lässt sich 
also ziffermässig erweisen“ 5 ). 
Naar hr. De Seue siger: „deter kun fantasien som hytter 
bjerge, ikke gletscheren“ 6 ), saa vil jeg dertil kun bemærke: 
bræen gjør rigtignok ikke det fantastiske luftspring at hytte 
fjeldet helt og holdent; men den gaar frem paa en mere na- 
') Geol. Förn. Förh. B VII, pag. 391. 
2 ) Mittli. des Ver. für Erdk. zu Leipzig, 1879, pag. 42. 
3 ) Penck: Vergletscherung der deutschen Alpen, pag. 389. 
4 ) G-eikie: Class-book of Geology, 1886, pag. 93. 
5 ) Penck: Vergletscherung der deutschen Alpen, pag. 203. 
6 ) Nyt Mag. for Naturvidenskaberne, B, 21, pag. 259. 
