62 
P. A. Øyen. 
I denne sammenstilling tør det være, at no. 1 er relativt 
noget liøiere end de andre, da denne maaling endnn tilhører 
den store smeltningsperiode i midten af juli maaned. De to 
maalinger, no. 3 og no. 4, viser, hvad en vedholdende regndag 
kan gjøre. Det kunde synes, professor Heim har ret, naar 
han siger: „ — wer nur hei schönem Wetter im Gebirge herum- 
steigt, der kann mit Penck durch den momentanen oberfläch- 
ligen Augenschein zu dem Irrtum verleitet werden, dass unter 
den Gletschern eine viel intensivere Erosion stattfinde als in 
den nicht vergletscherten Gebieten. — Allein wer im Gebirge 
bei heftigem Hegenwetter nicht unter Dach geblieben ist, 
kommt zu ganz anderen Schlüssen“ 1 ). Dette er dog kun til- 
syneladende. Man maa klargjøre sig, hvad der egentlig finder 
sted. Nutidens bræer afleirer foruden grovere materiale ogsaa en 
hel del finere. Glacialt sand og 1er dækker større strækninger. 
Langs elvene afleires bræslam. Lignende var forholdet ved 
fortidens bræer. Heftigt regn vil imidlertid udskylle og føre 
med sig en hel del af det saaledes afieirede finere materiale, 
og man har heri uden tvivl for en stor del at søge aarsagen til 
den uforholdsmæssig store tilvekst i bræelvenes slamgehalt 
ved indtrædende regnveir. Det er ikke min mening at paa- 
staa, at det rindende vand ingen eroderende evne har, men 
kun at hævde, at denne sammenlignet med isens er relativt 
ringe. 
Fra Bævra og Visa kort før deres sammenløb ved Røis- 
heim har jeg hentet to prøver: 
Bævra, 20 august, faste og opløste bestanddele, gr. pr. m. 3 : 66,8 
Visa, 20 — , — og — — , gr. pr. m. 3 : 26,2 
Paa samme sted omtrent har professor Helland, antagelig 
1874, hentet to prøver: 
Bævra, 31 juli, faste og opløste bestanddele, gr. pr. m. 3 : 32 
Visa, 31 — , — og — — , gr. pr. m. 3 : 98 2 ) 
Ans tilles en sammenligning mellem disse til to forskjellige 
tider udførte bestemmelser, saa vil det straks være iøinefal- 
dénde, hvorledes satsen om slamgehaltens sterke variation 
ogsaa lader sig udstrække til at gjælde om de forskjel- 
lige aar. 
1 ) Heim: Handbuch der Gletscherkunde, pag. 364. 
2 ) Geol. Förn. Förh. B. II, pag. 207. 
