66 
P. A. Øyen. 
særegne form, deres særegne beliggenhed og den eiendomme- 
lighed, at de ofte inderst inde har et tjern, alt dette gjør, at man 
bliver nødt til at antage deres dannelse betinget af de bræer, 
der engang fyldte dem og endnu paa mangfoldige steder fort- 
sætter sit arbeide. Professor Helland, 1 ) hr. Lorange 2 ) og hr. 
De Seue 3 ) synes alle at tilskrive bræerne en indirekte ind- 
flydelse med hensyn til selve fjeldets udsprængning. Foruden 
at begunstige en temperatur variation omkring nul bliver bræens 
indflydelse indskrænket til en exportørs. At disse to faktorer 
gjør sig gjældende i bræens arbeide, er indlysende. Om disse 
er de eneste, ja om disse er de vigtigste, vil jeg ved denne 
anledning lade ubesvaret. At der imidlertid mellem en bræ, 
der arbeider i en botn, og en bræ, der arbeider i en dal,, 
skulde være en kvalitativ forskjel med hensyn til erosionsevne,. 
vil jeg nødig tro. Jeg vil helst betragte forskjellen som kvan- 
titativ og anse de skarpkantede blokke i de tomme botner som 
et fænomen af mere sekundær karakter. At skuringsstriber 
ikke findes, staar naturligvis i forbindelse med den i botn- 
regionen stedfindende sterke forvitring. 
Dalene viser ogsaa iøinefaldende mærker efter isens con- 
figurationsarbeide. Paa mange steder optræder moutonnerede 
kupper i dalbunden, og i denne selv findes paa flere steder 
veritable klippebassiner. Disse kan betragtes som et sikkert 
bevis for isens arbeide. Det er imidlertid ikke blot de enkelte 
dale og deres karakter, der beviser isens indflydelse, men 
denne gjør sig paa mange steder gjældende i selve dalenes 
gruppering, bestemmer saaledes ikke alene i detaljer, men 
endog i større træk paa flere steder overfladens form. Naar 
saaledes dr. Reusch finder: „at isskuringen ikke kan være af- 
gj ørende for de væsentlige træk ved landets form“ 4 ), saa kan 
dette idetmindste ikke gjøres gjældende for Jotunfj eldenes 
vedkommende. 
De større indsøer i Jotunfjeldene har jeg endnu ikke havt 
anledning til at undersøge i sin helhed. Mulig at der her 
gjør sig gjældende Synklinale lagstillinger. Af de undersø- 
*) Gréöl. Förn. Förh. B. II, pag. 349. 
2 ) Geol. Görn. Förh. B. II, pag. 347. 
3 ) Dø Seue: Le névé de Justedal et ses glaciers, Univ. prog. 1870, 
pag. 48, 49. 
4 ) Reusch: Bømmeløen og Karmøen, pag. 347. 
