Isbræstudier i Jotunheimen. 
67 
gelser, jeg allerede har anstillet, synes det imidlertid at frem- 
gaa, at . man har med veritable erosionsbassiner at gjøre: at 
nogle er klippebassiner i engere forstand, og at nogle er op- 
dæmmede i de af bræerne frembragte indskjæringer i fjeld- 
legemet. 
Naar jeg sammenfatter, hvad de nuværende bræer og hvad 
botner, dale og indsøer antyder, saa er jeg ikke et øieblik i 
tvivl om at søge aarsagen til Jotunfj eldenes nuværende confi- 
guration i en glacial og postglacial erosion af bræerne. Mulig 
at med hensyn til nogle af de større dalfører en preglacial 
configuration har gjort sig delvis gjældende. 
Bræernes udbredelse og alder. 
Af Jotunfj eldenes forskjellige bræpartier kjender jeg endnu 
kun Galdhøtindpartiet saaledes i sin helhed, at jeg har villet 
anstille en beregning over størrelsen af den brædækte overflade. 
Naar jeg for dettes vedkommende har fundet, at den af sne 
og is dækkede del skulde udgjøre mellem */4 og x / 5 af den 
hele overflade, saa er dette et forholdstal, som rimeligvis vil de 
blive endel formindsket, naar en beregning blev anstillet for 
Jotunfjeldene i sin helhed. 
Jotunfj eldenes bræer har imidlertid tidligere havt en langt 
større udstrækning end nu. Skuringsstriber, roches moutonées 
og erratiske blokke finder man paa mange steder langt uden- 
for de nuværende bræers grænser. Dalenes bund er paa mange 
steder rig paa levninger efter en ældre grundmoræne. Endelig 
findes i bræernes nærhed endemoræner, der skarpt markerer 
et bestemt af$nit i bræernes historie. 
Spørgsmaalet om bræernes tilvekst eller af tagen har en 
mere umiddelbar interesse. Ved Grønlands, Islands og Al- 
pernes bræer viser det sig, at nærliggende bræer i saa hen- 
seende kan opføre sig forskjellig. Et lignende træk vil man 
gjenfinde ved Justedalsbræen og Folgefonnen. For Sulitelmas 
vedkommende har dr. Svenonius paavist en aftagen af bræerne 1 ). 
Med hensyn til Norrbottens bræer siger den samme forsker: 
„den vigtiga frågan, huruvida snö- och ismassorna i dessa trakter 
l ) Geol. Förn. Förh. B. IV. pag. 23. 
5 * 
