70 
P. A. Øyen. 
For Justedalsbræens *) og Folgefomiens * 2 ) vedkommende 
synes heller ikke dette spørgsmaal definitivt besväret. 
Undersøger man forholdene i Jo tunfj eldenes centrale del 
noget nærmere, kan det ikke undgaa opmærksomheden, at 
man i egnene omkring Leirvand har at søge det centrum, 
hvorfra en tidligere, ældre bræbevægelse udgik. 
Leirdalstjernene, Gravdalstjernene, Høgvageltjernene, Kir- 
keglup tjernene og i midten Leirvand selv, alt minder fuld- 
stændig om det fra nutidens botner saa vel kjendte fænomen. 
Og hvad er vel de omkring dette parti opragende tinder andet 
end rester af de fjeldrygge, der i en svunden tid dannede et helt 
botnsystems begrænsninger. Store bræer havde engang i 
tiden sit udspring fra dette centrum. Leirdalen, Utlad al en, 
Storaadalen og Yisdalen viser nu disse bræers tidligere løb. 
Men i disse dale udmunder en hel del mindre dale, der endnu 
for det meste danner eksisterende bræers leie, og hvis bund 
ligger høiere end hoveddalens. I bidalenes stilling til hoved- 
dalen gjenfinder man overalt det samme træk: mod hoved- 
dalens løb danner bidalen med denne en spids vinkel. 
Dette kan ikke være blot en ren tilfældighed, men det 
maa have sin grund i forhold, der staar i forbindelse med disse 
dales dannelse. 
Tænker man sig en isstrøm og paa begge sider af denne 
ismasser, der hviler paa et forholdsvis jevnt underlag, saa er 
det indlysende, at disse i sin anordning vil indflueres af den 
centrale isstrøm. At en saadan indvirkning virkelig maa have 
fundet sted, har saaledes dr. Högbom og dr. Svenonius paa- 
vist for den bottniske isstrøms vedkommende, den første ved 
studiet af skuringsstriber, 3 ) den anden ved studiet af „åsar“ 4 ). 
At en saadan indvirkning endnu den dag i dag finder sted, 
har man anledning til at iagttage, hvor laterale ismasser støder 
til en central isstrøm. 
Dette forhold giver efter min mening en nøgle til forstaa- 
elsen af den før nævnte gruppering af Jotunfj eldenes dale. 
Paa en tid, da de bræer, der havde sit leie i hoveddalen, ud- 
*) De Seue: Le névé de Justedal et ses glaciers, Univ. prog. 1870, 
pag. 49. 
Sexe: Om Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 22. 
3 ) G-eol. Förn. Förh. B. V, pag. 625. 
4 ) G-eol. Förn. Förli B. VII, pag. 717. 
