36 
P. A. Øyen 
zoner, bestaaende dels af de dannede isskikters mørkere og 
mere grovkornede is, dels af den mellem disse isskikter inde- 
sluttede „Firnschnee“, der paa grund af de stedfindende tem- 
peraturforhold alt mere og mere viser en overgang til is og 
fremtræder som lysere og mere finkornede lag. Hvor der 
bliver tale om større mægtigheder, gjør naturligvis foruden 
temperaturen ogsaa de af trykket betingede forandringer sig 
gjældende. Nogen direkte forbindelse mellem de successive 
snefald og en paa denne maade fremkommet firnskiktnings 
enkelte lag vil saaledes ikke finde sted. Det er imidlertid 
ikke min mening at benægte tilstedeværelsen af en skiktning 
direkte afhængig af de successive snefald, men kun at hævde, 
at der foruden denne ogsaa findes en skiktning direkte af- 
hængig af de herskende temperaturhold. Der optræder saa- 
ledes en række vekslende, med hensyn til farve og struktur 
forskjellige zoner. Dannede paa den af mig antydede maade 
kan disse zoner ikke være forskjellige paa grund af forskjel- 
ligt materiale, men kun fordi, at de danner forskjellige trin i 
sneens metamorfose. G-jælder imidlertid dette med hensyn til 
firnskiktningen, maa det i endnu høiere grad gjøre sig gjæl- 
dende med hensyn til den skiktning, man finder i selve is- 
bræen. Haar saaledes professor Sexe om denne siger: „muli- 
gens hidrører Skiktningen og Skikternes forskjellige fysi- 
kalske Habitus, nemlig deres større og mindre Tæthed, for- 
skjellige Farve, større og mindre Gjennemsigtighed, større og 
mindre Bigdom paa Blærer, derfra, at Sneen, hvoraf de dan- 
ne% ikke altid har den samme Beskaffenhed“ 1 ), saa kan efter 
min mening denne anskuelse ikke være rigtig; thi efter hvad 
jeg ovenfor har udviklet, er det ikke i selve sneen, men i 
dennes, metamorfose, man maa søge grunden selv for firn- 
skiktningens vedkommende. Med hensyn til den egentlige 
isbræs struktur og skiktning gjør saa mange komplicerede 
forhold sig gjældende, at for øieblikket disses forhold til 
firnskiktningen ikke bestemt kan præciseres. 
Paa mange steder optræder inden firngebeterne større og 
mindre sprækker. Fyldes nu disse med sne, saa vil betingelsen 
være tilstede for dannelsen af steilt eller vertikalt forløbende 
^ Sexe: Qjn Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 16. 
