34 
P. A. Øyen. 
kjendte Folgefon: „at et køiere beliggende Lag kan være Len- 
gere fremme paa Overgangen til lis end et dybere“. 1 ) Disse 
vekslende lag er af stor betydning, naar det gjælder at stu- 
dere sneens overgang til is. Af de unders øgels er, som har 
været anstillede for at faa rede paa temperaturen i bræens- 
indre, synes at fremgaa, at denne holder sig omtrent konstant 
paa 0 0 C., muligens med en ganske svag variation mellem -f- 
og -r-. Fra denne regel vil naturligvis den øvre skorpe danne 
en undtagelse. Den vil om vinteren have en lavere, om som- 
meren en høiere temperatur end bræens indre. Paa en som- 
merdag vil luftens temperatur i almindelighed være over nul 
grader. Den omgivende luft vil da naturligvis søge at hæve 
temperaturen i det øverste snelag, og dette kan den jo faa 
gjort i desto høiere grad, jo mere intens den selv er, og jo 
længer den uforstyrret kan faa virke, uden at af kjøling i 
mellemtiden indtræder. Jeg har anstillet nogle faa maalinger 2 ) 
for virkelig at kunne overbevise mig om, at snetemperaturen 
om sommeren kan stige over nul. 
Dybde 
under 
over- 
fladen 
Sne- 
tempe- 
ratur 
Luft- 
tempe- 
ratur. 
Galdhøpiggen 20 juli h h 30 Mi p. m. 
3 dm. 
0,4 
5,0 
— 21 — ID 0 m a. m. 
1 - 
0,3 
1,6 
Keilhaus top, østlige 
skraaning 20 — 4 /l 0»* p. m. 
1 - 
0,5 
4,0 
Sveljenaasis snebræ:, 
øverst 20 — .2* 0»* p. m. 
1 - 
0,5 
10,1 
. r — nede 20 — 2* 0™ p. m. 
1. - 
0,6 
10,1 
Styggebræens firn- 
gebet 31 — 3 h Q m p. m. 
3 - 
0,2 
4,7 
Vetle-Juvbræens firn- 
gebet 31 — - p. m. 
3 - 
0,1 
4,2 
*) Sexe: Om Sneebræen Folgefon, Univ. prog. 1864, pag. 4. 
2 ) Ved de temperaturundersøgelser, som jeg paa reisen anstillede, har 
jeg benyttet to fra det meteorologiske institut udlaante thermo- 
mètre, der fra institutet var forsynede med korrektionstabeller. Nul_ 
punktets tilnærmede rigtige beliggenhed har jeg selv ved flere an- 
ledninger kunnet overbevise mig om. Temperaturen er angivet i 
celsiusgrader. Luftens temperatur er bestemt ved hjælp af svinge- 
thermometer. 
