Isbræstudier i Jotunheimen. 
29 
;sig et bræparti af udpræget alpin type. Nogle faa af de der 
optrædende bræer vil jeg omtale noget nærmere. 
Sletmarkbræ er en botnbræ liggende i Sletmarkhøs store 
botn; den udmerker sig ved sin vitteformige struktur. Paa 
bræens overflade forekommer hist og her spredte stene; ved 
den nedre ende bliver de noget hyppigere, ligesom der ogsaa 
optræder en median overfiademoræne. Ved bræens nedre ende 
forekommer endel morænegrus paa en saadan maade, at det 
er umulig at adskille den superficiale masse fra bund- og ende- 
morænen. Foran bræen er ophobet en betydelig moræne- 
masse, og her forekommer endel vandansamlinger paa en 
mærkelig maade skilt fra hinanden ved rader af større og 
mindre stene; disse rader er ordnede i to sæt, der skjærer 
hinanden omtrent under rette vinkler. Man faar paa denne 
maade overfladen inddelt i omtrent kvadratiske ruder med 
henimod tre meters sidekant. Muligens er dette et fænomen, 
der kan forklare lignende dannelser paa andre steder, hvor 
forbindelsen med bræerne nu synes fjernere. Oppe paa Grald- 
høplateauet i nærheden af Juvvand gjenfinder man disse 
samme kvadratiske ruder, men her optræder inden de enkelte 
ruder finere grus istedetfor som ved Sletmarkbræen vand; muli- 
gens er disse eiendommelige dannelser en tilbageskridende 
bræs verk. Men tilbage til Sletmarkbræen; der findes ogsaa 
videre nedover afleiret en hel del grus, større og mindre stene, 
men paa en saadan uregelmæssig maade, at det ikke lod sig 
gjøre at paavise en bestemt trinvis afsætning. Dette golde 
belte afsluttes imidlertid i en afstand af 100—200 m. neden- 
for bræen af en større, noget uregelmæssig bueformet ende- 
moræne. Tydelig moutonneret fjeld med noget utydelig 
stribning i bræens retning kunde jeg forfølge helt ind under 
isen. 
Langedalsbræen er en dalbræ, hvor saavel den transver- 
sale som longitudinale, muligens noget vifteformige struktur 
er tydelig udviklet. Superficialt optræder længere oppe paa 
bræen kun stene hist og her, ved den nedre ende derimod 
større masser, der tildels vanskelig kan skilles fra den der 
optrædende bund- og endemoræne. Henimod halvhundrede 
meter er fra bræens kant nedover ophobet en betydelig masse 
af grus, større og mindre stene samt tildels kjæmpestore 
blokke paa indtil flere meters tversnit. Nedenfor denne mo- 
