18 
P. A. Øyen. 
nemsætter en større, bueformet endemoræne. Ved fra syd- 
siden at gaa ind i en større spræk ved den nedre enda 
fandt jeg her flere meter ind under bræen tydelig udpræget 
moutonneret fjeld, tydelige erosionsfurer og tydelige skurings- 
striber; der viste sig ogsaa tydelige spor til, at skarpkantede 
stene maatte være slidt løs fra det underliggende faste fjeld. 
Det moutonnerede fjeld nedenfor bræen viste ogsaa mærker 
efter bortslidte, skarpkantede blokke paa læsiden. 
Sveljenaasbræen er en botnbræ, om end ingen typisk. 
Det er egentlig kun dens firngebet, der karakteriserer den 
som saadan; i den midtre del har den mere karakteren af en 
hængebræ, og i den nedre del nærmer den sig i udseende mere 
en dalbræ. Paa gr sens en ned mod den nedre del findes et 
høit „isfald“. Isen er her meget opfyldt af større og mindre 
sprækker, uden at dog den nedenfor værende del fortjener 
navn af remanieret bræ, da der nemlig er kontinuitet i is- 
strømmen. Paa grund af den betydelige ablation har bræens 
nedre del en overflade, der har en vis lighed med moutonne- 
ret fjeld. Hist og her forekommer schluchter med stillestaa- 
ende vand. Løse stene findes ganske enkeltvis paa bræen,. 
især ud mod kant erne. Paa bræens nordside findes en større 
lateralmoræne, medens isen kar trukket sig et langt stykke 
tilbage fra en lignende paa sydsiden; det er mulig, at dette 
er en ved isens bortsmeltning efterladt overflademoræne. 
Bræen hviler paa en større moræne. Der hvor det grumsede 
vand bruser frem, udvaskes det finere grus og de mindre 
stene, saa at kun større stene bliver tilbage; saadanne fore- 
kommer da ogsaa i mængde foran bræen. Faa af disse viser 
sig siebet; de fleste er skarpkantede, som om blot en knus- 
ning havde fundet sted. Jeg traf tæt foran iskanten en 
kjæmpeblok, der viste sig tydelig siebet; men den finere strib- 
ning traadte ikke klart frem. 
Tveraabræen er en udpræget dalbræ med et forholdsvis 
stort firngebet, der paa sydsiden strækker sig ind i flere bot- 
ner og tildels er meget opspaltet. Ved firngrænsen gjennem- 
sættes bræen paa kryds og tvers af større og mindre spræk- 
ker. Saavel en længdestruktur som en mod bræen konkav 
tverstruktur var tydelig udviklet. Et stykke oppe paa bræen 
traf jeg en bræbrønd, der dannedes af en ganske liden bræ- 
