Isbræstudier i Jotunheimen. 
15 
Gfaldhøtindpartiet danner et for sig afsluttet hele; ved 
dybe, trange dalstrøg er det skilt fra de omgivende fjelde 
En stor del af dette parti ligger mere end 2000 m. over ha- 
vet. Som allerede tidligere nævnt findes her en række bræer 
af udpræget alpin karakter. 
Stor-Juvbræen er en dalbræ, der strækker sit firngebet 
ind i de botner, der findes paa Storjuvkampens østlige side; 
den fremspringende, nordlige del af Tverhø J ) omfattes gaffel- 
formig, idet der paa dennes nordøstlige side er dannet 
en større botn, der strækker sig hen mod den øvre del af 
Styggebræen. Hele bræen har en svag, nogenlunde jevn held- 
ning mod nord, indtil den falder temmelig brat af ved den 
nedre ende. Ved den østlige side optræder et sprækkesystem, 
der sender sine tildels temmelig store sprækker opover under 
en vinkel paa omtrent en halv ret med bræaksen. Der fand- 
tes ved den nedre ende en tvers over bræen gaaende spræk,. 
der vendte den konvexe side opad. Bræens overflade faar sit 
præg ved de af ablationen dannede fordybninger i ismassen^ 
ved sine bræbække og ved en nogenlunde tydelig længde- 
struktur. Hen mod den vestlige side findes en større over- 
fiademoræne, der næsten danner et sammenhængende hele med 
den der optrædende sidemoræne. Den østlige side har ogsaa 
sin lateralmoræne ; desuden findes her et stykke oppe paa 
fjeldsiden nogle løse afleiringer, der ordnede i svagt med 
dalen heldende linjer bærer præg af en ældre sidemorænes 
rester. Et stykke nedenfor bræen (100 — 200 m.) findes en 
større, tvers over dalen gaaende bueformet endemoræne. In- 
denfor dennne synes fire bitrin at kunne adskilles, ligesom 
udenfor tre; disse bitrin er imidlertid meget utydelige, som 
selvstændige trin kanske tvilsomme. Karakteristisk er det, at 
der indenfor endemorænen saagodtsom ingen vegetation fin- 
des, medens de udenfor optrædende ældre afleiringer er beklædt 
med almindelig fjeldvegetation. Paa begge sider af elven 
viste det indenfor endemorænen optrædende faste fjeld sig 
tydelig moutonneret helt ind til brækanten. Paa vestsiden 
kunde jeg forfølge skuringsstriberne helt ind under bræen; 
paa østsiden var derimod stribningen utydelig, muligens paa 
0 Tverhø o: den mellem Galdhøpiggen og Storjuvkampen steilt op- 
stigende fjeldkolos. 
