Om Oiegneisen i Spar agmitfj eldet. 9 
den paa Magnildbrændskarven indtagende den øverste Del af 
Toppen; den kviler her paa Blaakvarts. Paa Fjeldstræknin- 
gen østenfor ser man intet til Oiegneisen; men aller nordligst 
mellem Hovdsæteren og Ho vdro sæteren træder den paany 
frem. Paa denne Strækning ligger 3 smaa Toppe — Nyt Mag. 
£ Nat. Bd. 20, pag. 47, benævnt Støter — i Bække etter hin- 
anden langs Fjeldr an den. 'De to østligste dannes afØiegneis; 
jeg besøgte ifjor den længst mod 0., som danner det nord- 
ostligste Fremspring af hele Fjeldpartiet og benævnes Hovd- 
knappen, ca. 1020 m. o. H. Øiegn eisen optræder her med de 
samme vilde, klnmpede Former som i Valesjøbjerget og Frøn- 
berget og danner bratte Styrtninger mod N. og 0.; Toppen, 
skiller sig derved" merkbart fra sine Omgivelser, saa at man 
selv paa lang Afstand kan erkjende Øiegneisen. Dens Mæg- 
tighed i den nordlige Styrtning er antagelig 50 à 60 m., idet 
jeg i 1871 i Foden af Styrtningen fandt Dolomit under Øie- 
gneisen. Imidlertid stiger den mod NO. rimeligvis ned i den 
foranliggende Fjeldmark, idet manf straks nordenfor, ca. 100 
m. lavere end Toppen, ved Veien fra Hovdrosæteren til Kvit- 
len, hvilken gaar lige under Hovdknappens Styrtning, finder 
en yderst styg Øiegneis dukke op lige i Nærheden af den 
tidligere omtalte mørke, blaalige Sparagmit i N. for samme. 
At Øiegneisen ogsaa træder frem videre mod N. i det foran 
liggende Lavland, tror jeg med Sikkerhed at kunne slutte 
af mine Iagttagelser. Paa min første Beise i 1870 iagttog 
jeg nordenfor Kvi tien, der ligger 730 m. o. H., en graa Berg- 
art, som jeg i min Dagbog senere har stillet sammen med den 
Bergart, der nu har vist sig at være Øiegneis. Ifjor iagttog 
jeg desuden en Del smaa Øiegneisblokke lidt søndenfor Sør- 
joten og ligeledes en Blok paa Fj eldet østenfor Sørvoldssæte- 
ren ca. 800 m. o. H. Som jeg tidligere har vist, 1 ) og som 
jeg ogsaa fandt bekræftet ifjor, er Blokketransporten i Høi- 
den overalt paa Fjeldstrækningerne heromkring foregaaet mod 
„breccieagtige“ Bergart paa alle pag. 10Q (1. c.) nævnte Lokaliteter 
betegner Øiegneis undtagen ved Lobækken, hvor der virkelig optræ- 
der en Slags Brecciebergart fremkommen ved Granitens Presning 
mod Blaakvartsen og den graa Sparagmit. 
0 „Om Merker efter Istiden og Isskillet i den østlige Del af Hamar 
Stift, samt om Indlandsisens Bevægelse“. Nyt Mag. f. Naturvid. 
Bd. 32. 
